| Seksologija |
| --- |
|  |
| 
Seksualinės orientacijos
* + Aseksualumas
	+ Biseksualumas
	+ Heteroseksualumas
	+ Homoseksualumas

 |
| 
Seksualumas ir visuomenė
* + Seksualinės fantazijos
	+ Lytinis potraukis
	+ Lytiniai santykiai
	+ Lytinis susilaikymas
	+ Lytinis švietimas
	+ Lytinis fetišizmas
	+ Lytiniai nukrypimai
	+ Išprievartavimas
	+ Pornografija
	+ Prostitucija
	+ Seksualinė revoliucija
	+ Socialinė lytis
	+ Seksualinis objektifikavimas
	+ Seksualinis priekabiavimas
	+ Flirtas

 |
| 
Lytinė sveikata
* + Abortas
	+ Kontracepcija
	+ Lytiškai plintančios ligos
	+ Lytiniai sutrikimai
	+ Nevaisingumas
	+ Vaisingumas

 |
| 
Lytinė raida
* + Lytinis brendimas
	+ Menopauzė
	+ Andropauzė

 |
| 
Reprodukcinė sistema
* + Lytiniai organai
	+ Lytiniai hormonai

 |
| 
Mokslo šakos
* + Ginekologija
	+ Andrologija

 |
| Ž • A • R |

**Seksualinis objektifikavimas** - požiūris į asmenį kaip sekso objektą, iš visos žmogaus asmenybės išskiriant tik lyties savybes bei fizinį patrauklumą kaip priemones kitam žmogui pasiekti malonumą. Seksualinio objektifikavimo sąvoka, ypatingai moterų objektifikavimas, yra svarbi feminizmo ir susijusiose teorijose. Pasak daug feminizmo šalininkų, su objektifikavimu turi būti kovojama ir jis yra svarbus veiksnys lyčių nelygybėje. Kiti feministinių ir nefeministinių pažiūrų žmonės teigia, kad dėl padidėjusios moterų bei gėjų seksualinės laisvės taip pat padidėjo vyrų objektifikavimas.

Moterų objektifikavimas
-----------------------

Feminizmo autoriai teigia, kad moterų objektifikavimas pasireiškia jų asmeninių bei intelektualių savybių bei sugebėjimų ignoravimu, ir moters sumenkinimu iki priemonės vyrų lytiniam malonumui. Objektifikavimo pavyzdžiais laikomi tokie reiškiniai kaip moterų vaizdavimas pornografijoje, taip pat žiniasklaidoje, reklamoje bei mene; striptizas ir prostitucija; kosmetinė plastinė chirurgija, ypač krūtinės didinimas.

Kai kurie feministai bei psichologai tvirtina, kad toks seksualinis objektifikavimas gali turėti neigiamų psichologinių pasekmių, įskaitant depresiją ir beviltiškumo jausmą, taip pat pakenkti moterų savivokai, atsiradus įsitikinimui, kad jų intelektas bei kompetencija nėra pripažįstami. Moterų objektifikavimo reiškinio įtaka moterims ir apskritai visuomenei tebėra tyrinėjama. Vienas pavyzdžių, spėjimas, kad mergaičių supratimas, jog visuomenėje svarbi išvaizda, gali įtakoti baimės, gėdos ir pasišlykštejimo jausmus, kuriuos kai kurios patiria bręsdamos, nes suvokia, kad yra labiau matomos visuomenei kaip sekso objektai .

Pro - feministai kultūros kritikai, kaip kad Robert Jensen ir Sut Jhally, kaltina masines informavimo priemones bei reklamą moterų objektifikavimo propagavimu siekiant išplatinti prekes bei paslaugas.

Dabartiniu laikotarpiu JAV bei vakarietiškose valstybėse socialinėse bei mados srityse atsirado tendencijos, kai moterys tikslingai save "pateikia" kaip fizinius objektus (pvz. dėvėdamos labiau atvirus drabužius). Nors tai dažnai bandoma pateikti kaip stipresnį lyties išreiškimą, realybėje tai tik dar labiau akcentuoja moters savivertės priklausomybę nuo fizinių kriterijų.

Vyrų objektifikavimas
---------------------

Feministės Christina Hoff Sommers bei Naomi Wolf teigia, kad moterų seksualinės laisvės didėjimas lėmė, kad daug moterų vyrus laiko sekso objektais. Tyrimai parodė , kad psichologinės pasekmės vyrams yra panašios kaip ir moterų objektifikavimo atveju: nulemia neigiamo vyrų požiūrio į savo kūną susidarymą, taip pat seksualinių sutrikimų ir nesėkmingo lytinio akto baimę, kas veda prie padidinto vaistų, kaip kad Viagra, vartojimo. Homoseksualūs vyrai linkę patirti stipresnes psichologines pasekmes susijusias su kūno įvaizdžiu .

Šaltiniai ir nuorodos
---------------------

1. ↑
2. ↑  Sanchez D.T. Kiefer A.K. (2007) Body concerns in and out of the bedroom: Implications for sexual pleasure and problems, *Archives of Sexual Behavior*, 36 (6), 808-820.
3. ↑  Martins Y. Tiggemann M. Kirkbride A. (2007) Those speedos become them: The role of self - objectification in gay and heterosexual men's body image, *Personality and social psychology bulletin*, 33 (5), 634-647.