| **Teodoras Ruso** |
| --- |
|  |
| Teodoras Ruso apie 1855-59 m. fotoportretas, aut. Feliksas Nadaras |
| Gimė | 1812 m. balandžio 15 d.Paryžius |
| Mirė | 1867 m. gruodžio 22 d. (55 metai)Barbizonas |
| Tautybė | Prancūzas |
|  |
| Veikla | Dailininkas |
| Sritis | Realizmas |
|  |
|  **Vikiteka** | Théodore Rousseau |

**Teodoras Ruso** (pranc. *Théodore Rousseau*, 1812 – 1867 m.) – XIX a. prancūzų realistinis tapytojas peizažistas, „Barbizono mokyklos" tapytojų grupės lyderis.

Biografija
----------

Teodoras Ruso gimė 1812 m. balandžio 15 d. Paryžiuje. Jo tėvas buvo siuvėjas, kilęs iš Juros departamento. Apie 13 metų T. Ruso buvo išsiųstas į Jurą, dirbo raštinėje prie lentpjūvės. T. Ruso trumpai mokėsi pas peizažistą Charles Rémond (1795−1875), po to 1828 m. pradėjo mokytis pas istorinį akademinį tapytoją Guillon-Lethière (1760−1832). Piešė eskizus Kompjeno ir Fontenblo miškuose, Sen Klu miestelyje. 1829 m. dalyvavo konkurse dėl akademinio „Romos prizo" pradedantiesiems dailininkams istorinio peizažo žanre. 1830 m. T. Ruso lankėsi Overnė, nutapė pirmuosius, savo stilistikos peizažų etiudus. 1830 m. dailininkas tapė Normandijoje, 1834 m. jo peizažą įsigijo Orleano hercogas, T. Ruso laimėjo medalį Paryžiaus Salone. 1835 m. Juroje T. Ruso pradėjo didelio formato peizažą „Gyvulių sugrįžimas iš pievų", ties kuriuo dirbo metus laiko. Šis paveikslas buvo 1836 m. atmestas Paryžiaus Salono komisijos. Prie to greičiausiai prisidėjo tai, kad T. Ruso bendravo su ekscentriškais ir socialistinių pažiūrų meno bohemos atstovais, kas erzino akademistinę žiuri. 

1836 m. T. Ruso pradėjo dirbti ties paveikslu „Miškas ties Breo", kurį po daugelio revizijų užbaigė tik iki 1867 m. Dailininkas dirbo kartu su Jules Dupré (1811−1889) Beri ir Landai regionuose, Uazos slėnio departamente. Ilgainiui dailininkas iki 1848 m. apsigyveno Barbizone su ilgamete drauge 
Eliza Gros. 1848 m. Liepos revoliucijos metu buvo išardyta akademistinė Salono žiuri, T. Ruso įtrauktas į Laisvojo salono žiuri ir 1849 m. Salone eksponavo tris paveikslus, buvo apdovanotas aukso medaliu. Tačiau jo kolega Jules Dupré, nors nepristatė nei vieno paveikslo, buvo tais metais apdovanotas Garbės Legiono ordino kryžiumi ir dailininkai susipyko. Žanas Fransua Milė, kuris apsigyveno Barbizone 1849 m. tapo naujuoju T. Ruso draugu tapytoju. 

1852 m. T. Ruso buvo apdovanotas Garbės legiono ordinu. Jo paveikslą „Ąžuolai Apremone" įsigijo imperatoriaus Napoleono III pusbrolis. 1855 m. Visuotinėje Paryžiaus parodoje T. Ruso pristatė 13 paveikslų, kurie susilaukė didelės sėkmės, tačiau vėliau publika tapo vis šaltesnė T. Ruso kūrybos atžvilgiu. Po 1860 m. jo paveikslų pirkėjų buvo mažai, dailininką pradėjo persekioti kreditoriai, žmonos psichinė sveikata pakriko. 1866 m. daug jo paveikslų įsigijo meno dileriai Bramė ir Diuran-Riuelis. 1867 m. T. Ruso buvo žiuri prezidentu Visuotinėje parodoje Paryžiuje ir jos uždarymo metu pelnė Didįjį Garbės medalį, bet, skirtingai nuo kitų žiuri narių, jo rangas nebuvo pakeltas į Garbės Legiono karininkų. Napoleonas III vėliau tai įgyvendino, bet ši istorija palaužė T. Ruso sveikatą ir dailininkas mirė 1867 m. gruodžio 22 d. Barbizone.

Darbų galerija
--------------

* „Peizažas su grupe medžių" (apie 1844, Viktorijos nacionalinė galerija, Melburnas) „Peizažas su grupe medžių" (apie 1844, Viktorijos nacionalinė galerija, Melburnas)
* „Fontenblo miškas" (apie 1850, J. Paul Getty muziejus, Los Andželas) „Fontenblo miškas" (apie 1850, J. Paul Getty muziejus, Los Andželas)
* „Pelkės Landai" (po 1844, Volterso dailės muziejus, Baltimorė) „Pelkės Landai" (po 1844, Volterso dailės muziejus, Baltimorė)
* „Pievos" (iki 1867, Strasbūro dailės muziejus) „Pievos" (iki 1867, Strasbūro dailės muziejus)
* „Ąžuolai Apremone" (1852, Luvras, Paryžius) „Ąžuolai Apremone" (1852, Luvras, Paryžius)

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Théodore Rousseau** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* wikiart.org, T. Ruso kūriniai chronologine tvarka
* wga.hu
* the-athenaeum.org

Šaltiniai
---------

* Vašingtono nacionalinė dailės galerija
* Encyclopaedia Britannica