| **Birutė Verkelytė-Fedaravičienė** |
| --- |
| Gimė | 1915 m. balandžio 4 d.Švenčionys |
| Mirė | 2017 m. spalio 26 d.Vilnius |
| Palaidotas (-a) | Petrašiūnų kapinės |
| Tautybė | lietuvė |
| Tėvas | Pranas Verkelis |
| Motina | Antanina Kisieliūtė-Verkelienė |
| Sutuoktinis (-ė) | Petras Fedaravičius |
| Vaikai | dvi dukros ir sūnus Vytautas Fedaravičius |
|  |
| Veikla | švietėja, diplomatė, visuomenės veikėja |
|  |
| Išsilavinimas | aukštasis |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Marija Birutė Verkelytė - Fedaravičienė** (1915 m. kovo 4 d. Švenčionys – 2017 m. spalio 26 d. Vilnius) – lietuvių visuomenės veikėja, diplomatė, švietėja.

Biografija
----------

Birutė gimė Prano Verkelio ir Antaninos Kisieliūtės-Verkelienės šeimoje. Jos senelis Pranas Verkelis buvo garsus knygnešys. Birutės vaikystė ir jaunystė prabėgo lenkų okupuotame Vilniaus krašte. 1918-1924 metais mergaitė gyveno pas savo senelius, motinos tėvus Aleksandrą ir Marijoną Kisielius, Palūšės miestelyje Kaltanėnų vlsč. Švenčionių apskr.). 1921-1924 metais Birutė lankė „Ryto" švietimo draugijos įkurtą Palūšės lietuvišką mokyklėlę. 

1924 metais Birutė grįžo pas mamą Antaniną Kisielytę-Verkelienę, kuri nuo 1923 metų organizavo lietuvių našlaičių labdarybės išlaikomas amatų mokyklas ir joms vadovavo. Baigusi „Žiburėlio mokyklos trečiąją klasę (1924-1925), Birutė įstojo į Vytauto Didžiojo lietuviškos gimnazijos pirmąją klasę. Mokyklos vadovai buvo mokytojai Mykolas Biržiška, vėliau Marcelinas Šikšnys. Mokydamasi Vytauto Didžiojo gimnazijoje, Birutė buvo „Folkloro" ir „Atžalos" draugijų nare, lankė dramos būrelį, kuris vėliau tapo „Vaidilos" teatru, „Mildos" meno kuopą, įstojo į Lietuvos skautų organizaciją. 

Vilniaus lietuvių studentų sąjungos studenčių sekcijos narės. Birutė Verkelytė - pirmoje eilėje ketvirta iš kairės, 1935 m. Vilnius
1933 m. įstojo į Vilniaus Stepono Batoro universitetą į agronomijos specialybę, 1935 metais Universitetą paliko.
1935-1939 metais B.Verkelytė studijavo Aukštųjų politikos mokslų mokykloje, studijuodama lankė lietuvišką chorą „Varpas". 1935 m. kartu su Šv. Kazimiero draugijos aktyviste Zuzana Stašiene Vytauto Didžiojo gimnazijos patalpose suorganizavo Vilniaus krašto lietuvių liaudies meno parodą; 1936 metais B. Verkelytė Šv. Mikalojaus bažnyčios patalpose šeštadieniais ir sekmadieniais organizuodavo Vilniaus krašto merginų vakarones, lankė už lietuvybės puoselėjimą Vilniaus krašte kalinčius lietuvius.

1939 m. vasarą, lenkų okupuotame Vilniuje buvo įkurtas Lietuvos Generalinis konsulatas. Jam vadovavo dr. Antanas Trimakas. 1939 m. rugsėjo 1 d. hitlerinei Vokietijai užpuolus Lenkiją, konsulatą užgriuvo lenkų ir žydų pabėgėliai. B. Verkelytė buvo pakviesta diplomatiniam darbui į Vilniaus konsulatą. Jai teko dirbti ir sekretorės, ir mašininkės, ir scenografės darbus. 1939 m. rugsėjo 17 d. Lenkijos rytinę dalį užpuolė stalinistinė Sovietų sąjunga. Lietuvoje buvo internuota apie 15 000 Lenkijos kariškių. 1939 m. lapkričio mėn. Lietuvos Generalinis konsulatas Vilniuje sustabdė savo veiklą. 

1945 m. po karo, antrą kartą rusams okupavus Lietuvą, Birutės vyras Petras Fedaravičius buvo NKVD suimtas už pasipriešinimą okupantams ir nuteistas 6 metams kalėjimo. Birutė įsidarbino atkurtoje Raudonojo Kryžiaus draugijoje 
sekretore ir finansų tvarkytoja. 1948 m. B. Fedaravičienė tapo Kauno universiteto bibliotekininke, vėliau Kauno politechnikos instituto bibliotekininke; 1958 m. jai buvo pavesta organizuoti biblioteką naujai steigiamame Mokslų akademijos Statybos ir architektūros institute. 1960-1971 m. dirbo Kauno kultūros instituto bibliotekoje vedėja.

Dirbdama Kauno kultūros instituto bibliotekoje, B. Fedaravičienė daug širdies ir laiko skyrė lietuvybės gaivinimui etninėse lietuvių žemėse Baltarusijoje. 
1957 metais ji ėmėsi globoti lietuvišką mokyklą Gervėčiuose, užmezgė ryšius su to krašto lietuvybės puoselėtojais gervėtiškiu Juliumi Valeika, pelesiške Marija Kruopiene, kitais to krašto šviesuoliais. 

1973-1996 metais B. Fedaravičienė dirbo Valstybiniame M.K. Čiurlionio muziejuje, parašė knygą „M.K. Čiurlionis. Paveikslai. Eskizai. Mintys" 

B. Fedaravičienė, buvo viena "Knygnešių", „Vilnijos" draugijos steigėjų, aktyviai dalyvavo atkuriant Lietuvos skautų sąjungą.