|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Kujavijos kunigaikštystė** – nedidelė kunigaikštystė, XIII–XIV a. egzistavusi istoriniame Kujavijos regione, dab. vidurio Lenkijoje. Nuo 1264 m. - dinastiniais ryšiais susijusių kunigaikštysčių grupė.

Istorija
--------

Po kunigaikščio Boleslovo III Kreivaburnio mirties 1138 m. Kujavijos regionas atiteko Mazovijos kunigaikštystei. Pirmą kartą Kujavija kaip atskiras politinis vienetas suformuota 1233 m. kuomet Mazovijos kunigaikštis Konradas I Mazovietis Kujaviją paskyrė valdyti savo sūnui Kazimierui su rezidencija Inovroclave.

Kazimieras aktyviai įsitraukė į dinamiškus santykius tuometinėje Lenkijoje, kovodamas su savo broliais Mazovijoje bei Kryžiuočiais Kulmo žemėje. Kovų dėka jam pavyko taip pat užvaldyti Dobrynės žemę, Lenčicą ir Seradzą.

Kujavijos kunigaikštystės XIV a.
Dar gyvas būdamas Kazimieras padalino kunigaikštystę. Po jo mirties 1267 m. ją paveldėjo Zemomislas (Inovroclave) ir Vladislovas Lokietka (Kujavijos Breste). Dobrynės žemę jis paliko valdyti broliui Zemovitui ir dviem sūnums (nuo 1287 m. vienvaldžiu liko Zemovitas). Vėliau Inovroclavo kunigaikštystė dar kartą padalinta tarp Zemomislo sūnų, todėl susiformavo Gneukovo ir Bydgoščiaus kunigaikštystės. Tokiu būdu Kujavijos žemes dalijosi penki kunigaikščiai.

Iš visų palikuonių stipriausias buvo Vladislovas Lokietka, kuris iš Kujavijos pradėjo vienyti Lenkijos žemes. XIV a. pradžioje jo sūnėnai kitose kunigaikštystėse prisiekė jam ištikimybę, o 1327 m. Vladislovas perėmė valdžią Inovroclave, Bydgoščiuje bei Dobrynėje. Netrukus po to kilo nuožmūs karai su Vokiečių ordinu, kurie stipriai nualino Kujaviją, o po Vladislovo Lokietkos mirties net pasmerkė ją laikinai okupacijai. 

Tik 1343 m. Kališo taika Kujavijos žemės sugrįžo Lenkijai (vietoj to, ji buvo priversta atsisakyti Pomerelijos ir Kulmo žemės). Į atkurtą Kujavijos kunigaikštystę Inovroclave į sostą sėdo Vladislovo sūnus Kazimieras III Didysis. 1352 m. jis perėmė Dobrynę, o 1364 m. - Gnevkovą, taip galutinai sujungdamas Kujavijos žemes. Kadangi Kazimieras tuo pačiu titulavosi ir Lenkijos karaliumi, Kujavijos kunigaikščio titulas jau buvo tik nominalus. Kunigaikštystė nunyko ir tapo Lenkijos karalystės dalimi. Jos teritorijoje suformuotos dvi vaivadijos - Inovroclavo vaivadija ir Kujavijos Bresto vaivadija.

Kunigaikščiai
-------------

Kujavijos kunigaikštystes valdė viena Piastų dinastijos atšakų, vadinamieji **Kujavijos Piastai** (lenk. *Piastowie kujawscy*). Iš Kujavijos Piastų kilo pirmieji suvienytos Lenkijos karaliai - Vladislovas Lokietka ir Kazimieras III. Ši dinastija išmirė kuomet 1388 m. mirė jos paskutinis atstovas Gnevkovo kunigaikštis Vladislovas Baltasis.

|  |  |
| --- | --- |
| **Kujavijos kunigaikštis** | **Valdymo metai** |
| Kazimieras I Kujavietis | 1233-1267 m. |
| **Kujavijos Bresto kunigaikščiai** | **Valdymo metai** | **Dobrynės kunigaikščiai** | **Valdymo metai** | **Inovroclavo kunigaikščiai** | **Valdymo metai** |
| Vladislovas Lokietka (1300-1306 m. - Vaclovas II ir Vaclovas III) | 1267–1333 | Zemovitas Dobrynietis | 1267-1312 | Zemomislas | 1267–1287 |
|  | **Bydgoščiaus kunigaikščiai** | **Valdymo metai** | **Gnevkovo kunigaikščiai** | **Valdymo metai** |
| Lešekas Kujavietis | 1287-1320/24 | Pšemislas Kujavietis | 1314-1323 | Kazimieras III Gnevkovskis | 1287-1347/1350 |
| Vladislovas,Boleslovas | 1312-1327 | Pšemislas Kujavietis | 1320/24-1327 |
| Vladislovas Lokietka | 1327-1333 |
| Vokiečių ordino okupacija | 1332-1343 |
|  | Vladislovas Garbanius | 1343-1352 | Kazimieras III Didysis | 1333-1370 | Vladislovas Baltasis | 1347/1350-1364 |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLenkijos kunigaikštystės |
| --- |
|  |
| Mažoji Lenkija | 
 Senjorato provincija **·**  Sandomiežo kunigaikštystė (Vislicos kunigaikštystė) **·**  Lenčicos kunigaikštystė **·**  Seradzo kunigaikštystė **·**  Veluno kunigaikštystė |  |
|  |
| Didžioji Lenkija | 
Didžiosios Lenkijos kunigaikštystė (Poznanės, Gniezno, Kališo kunigaikštystės) |
|  |
| Mazovija ir Kujavija | 
Mazovijos kunigaikštystė (Ciechanovo **·**  Čersko **·**  Gostinino **·**  Livo **·**  Lomžos **·**  Nuro **·**  Plocko **·**  Ravos **·**  Ružano **·**  Varšuvos **·**  Višogrudo **·**  Viznos **·**  Sochačevo **·**  Zakročimo žemės) **·**  Kujavijos kunigaikštystė (Inovroclavo, Kujavijos Bresto, Bydgoščiaus, Gnevkovo kunigaikštystės) **·**  Dobrynės žemė **·**  Kulmo žemė |
|  |
| Pomeranija | 
Pomeranijos kunigaikštystė (Ščecino, Demino, Volgasto, Štolpo, Barto, Stargardo, Riūgenvaldės kunigaikštystės) **·**  Pomerelijos kunigaikštystė (Gdansko, Bialogardo, Lubiševo, Svecės kunigaikštystės) |
|  |
| Silezija | 
Bielsko kunigaikštystė **·**  Bžego kunigaikštystė **·**  Bytomo kunigaikštystė **·**  Ciešino kunigaikštystė **·**  Gloguvo kunigaikštystė **·**  Glubčico kunigaikštystė **·**  Javoro kunigaikštystė **·**  Krnovo kunigaikštystė **·**  Legnicos kunigaikštystė **·**  Miunsterbergo kunigaikštystė **·**  Nysos kunigaikštystė **·**  Olešnicos kunigaikštystė **·**  Opolės kunigaikštystė **·**  Osvencimo kunigaikštystė **·**  Pščino kunigaikštystė **·**  Racibužo kunigaikštystė **·**  Sevežo kunigaikštystė **·**  Silezijos (Vroclavo) kunigaikštystė **·**  Svidnicos kunigaikštystė **·**  Opavos kunigaikštystė **·**  Zatoro kunigaikštystė **·**  Žagano kunigaikštystė |

 |