recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Mečislovas Žalakevičius** |
| --- |
| Gimė | 1949 m. gegužės 19 d. (74 metai)Dotnuva, Kėdainių apskritis |
| Sutuoktinis (-ė) | Irena (g. 1954 m.) |
| Vaikai | Rasa (g. 1977 m.), Julius (g. 1978 m.) |
|  |
| Veikla | mokslininkas |
| Sritis | ornitologija |
| Organizacijos | Ekologijos institutas |
| Pareigos | Ekologijos instituto direktorius (nuo 2003 m.) |
|  |
| Išsilavinimas | aukštasis |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Mečislovas Žalakevičius** (g. 1949 m. gegužės 19 d. Dotnuvoje, Kėdainių apskrityje) – Lietuvos mokslininkas, biomedicinos mokslų ekologijos habilituotas daktaras. Lietuvos MA tikrasis narys akademikas. Lietuvos mokslų akademijos Biologijos, medicinos ir geomokslų skyriaus biuro narys, šio skyriaus Bendrosios biologijos sekcijos pirmininkas.

Biografija
----------

1967–1972 m. studijavo Vilniaus universitete, 1973–1977 m. tuometiniame Zoologijos ir parazitologijos institute aspirantūroje.

1972–1973 m. dirbu Zoologijos ir parazitologijos institute inžinieriumi, 1977–1979 m. – vyriausiuoju inžinieriumi. Iki 1984 m. buvo grupės vadovas, vėliau Ornitologijos laboratorijos vedėjas. Nuo 1989 m. – Ekologijos instituto direktoriaus pavaduotojas mokslui ir studijoms, nuo 1992 m. – Sausumos ekosistemų skyriaus vadovas, 2003–2010 m. – Ekologijos instituto direktorius, 2010–2013 m. Gamtos tyrimų centro direktorius. Yra parašęs apie 200 mokslinių straipsnių ir 60 mokslinių monografijų, žodynų ir knygų (vienas ir su bendraautoriais), sukūręs naują paukščių migracijos reguliavimo teoriją, pasiūlęs naują mokslui biologijos mokslo šaką - Klimato kaitos ornitologiją (monografija 2017 m.).

1996 m. suteikta Lietuvos mokslo premija. 2007 m. įteikta Lietuvos MA Tado Ivanausko premija už nuopelnus gamtosaugos srityje. 2019 m. kartu su Irena Žalakevičiene apdovanoti Valstybinės lietuvių kalbos komisijos diplomais ir skulptūrėlėmis "Sraigė" už lietuvių kalbos terminijos kūrimą ir kalbos puoselėjimą (žodynas Paukščių pavadinimų žodynas, 2009 m.).
Finta|  |
| Pramonė | sporto prekės, tekstilė |
| Įkurta | 1987 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Rafael León Meléndez |
| Centrinė būstinė | San Paulas, Brazilijos vėliava Brazilija |
| Produkcija | sportinė apranga, avalynė, kamuoliai ir kt. |
| Tinklalapis | finta.com.br |

**„Finta"** – Brazilijos sporto įrangos gamintojas, įsikūręs San Paule. Gamina futbolo ir sportinius batelius, taip pat įvairius drabužius, įskaitant marškinėlius, polo marškinėlius, gobtuvus, švarkus, antblauzdžius, šortus ir kitus drabužius, vartininkų pirštines.

Istorija
--------

1987 m. įkurtas bendrovė tiekia aprangą ir sporto įrangą. „Finta" tapo aukščiausiosios futbolo lygos klubų techniniais rėmėjais.

Pasirašė sutartis su vyrų krepšinio komanda iš Prancūzijos ir moterų tinklinio Ribeirao Preto (San Paulas, Brazilija). 

Daugybė klubų (futbolo, tinklinio ir krepšinio) rinkosi „Finta" aprangas.

„Finta" turi daugiau nei keturis tūkstančius klientų visoje Brazilijoje. „Fintos" produkcija eksportuojama į Europą, Centrinę Ameriką, Pietų Ameriką, Karibų jūros regioną ir Japoniją.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Juliano, Finta (2010-10-23). "Finta". brandsoftheworld.com
**Dėmesingas įsisąmoninimas** arba **atida** (angl. *mindfulness*) – sąmonės būsena, leidžianti individui įsisąmoninti (pilnai suvokti) savo patirtį tuo pat metu, kai ji vyksta be vertinimo kiekvieną gyvenimo akimirką. Taikoma kaip meditacijos praktika. Pastaroji praktika siekia budizmo (vipasana) ištakas, o jos praktiką apima kvėpavimo bei pojūčių stebėjimą, taip pat jausmų neužgniaužimą bei minčių paleidimą.

Mokslinių tyrimų duomenys rodo, kad gebėjimas dažniau patirti dėmesingo įsisąmoninimo būseną yra susijęs su didesne žmogaus psichologine gerove. Dabartiniai tyrimai parodo, kad tokia praktika sumažina stresą bei nerimą, padeda atsikratyti depresijos suaugusiųjų tarpe. Taip pat padeda išspręsti ir kai kuriuos vaikų bei paauglių sutrikimus (pvz. aktyvumo ir dėmesio sutrikimas).

Šiuo metu kai kurie klinikinės psichologijos praktikai naudoja psichoterapijų metu. „Google", NASA, JAV olimpinė rinktinė, Jungtinių Valstijų karinių jūrų pajėgų specialusis padalinys (angl. *Navy SEALs*) taip pat taiko šią praktiką.

Išnašos
-------

1. ↑  ekalba.lt
2. 1 2  Sukaupto dėmesio ir įsisąmonimo skalė[neveikianti nuoroda]. Biologinė psichiatrija ir psichofarmakologija. Palanga: LSMU, 2015, t. 17, Nr. 1. p. 34-35.
3. ↑  American Psychological Association: What are the benefits of mindfulness?
4. ↑  Brief Summary of Mindfulness Research. Archyvuota kopija 2015-12-23 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  „A "Mindful" Meditation Technique". *The Chicago Defender*. 2017-05-06. Suarchyvuotas originalas 2017-05-07. Nuoroda tikrinta 2017-05-16.
6. ↑  „The mindfulness business". *The Economist*. ISSN 0013-0613. Nuoroda tikrinta 2022-09-08.
*Šis straipsnis apie 2023 m. įkurtą futbolo klubą. Apie 1998 m. bankrutavusį futbolo klubą skaitykite straipsnyje FK Sirijus Klaipėda.*

**FK Sirijus**|  |
| **Pavadinimas** | VšĮ Futbolo klubas „Sirijus" |
| **Įkurtas** | 2023 m. |
| **Vadovas** | Andrius Vaitkus |
| **Vyr. treneris** | Šenderis Giršovičius |
| **Lyga** | III lyga |
| **2023 m.** | 7 vieta III lygoje |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 




**Apranga  namie**
 | 




**Apranga  svečiuose**
 |

 |

**Futbolo klubas Sirijus** – Lietuvos futbolo komanda iš Klaipėdos.

Istorija
--------

Nuo 1973 m. egzistavo FK Sirijus Klaipėda, 1990 m. tapęs pirmuoju Lietuvos čempionu po nepriklausomybės atkūrimo. 1998 m. šis klubas bankrutavo.

Naujasis Sirijus įregistruotas kaip juridinis asmuo 2023 m. vasario 10 d. Klubo direktorius – Andrius Vaitkus, kuris taip pat vadovauja ir futbolo akademijai „Gintaras". Klubo veikloje taip pat dalyvauja ir FK Gintaras vadovas Marsel Balasanov.

Klubo „Facebook" paskyroje tvirtinama kad Sirijaus klubas „atkurtas žmonių, kurie šį klubą ir sukūrė". Naujajame logotipe pavaizduota žvaigždė – alegorija į FK Sirijus Klaipėda iškovotą čempiono titulą.

2023 m. kovo mėn. užsiregistravo į Lietuvos futbolo taurės turnyrą bei į Klaipėdos XXII-ajį A. Fokino atminimo Taurės turnyrą. Pirmosios oficialios rungtynės vyko LFF taurės turnyre, pralaimėta FC Neptūnui rezultatu 1:8. Komanda taip pat žaidė III lygos, Klaipėdos zonos pirmenybėse, ir užėmė paskutiniąją, 7-ą vietą.

2024 m. komanda pateikė prašymą licencijuotis į LFF II lygą. Komanda licenciją gavo, tačiau laisvos vietos lygoje neatsirado.

Sezonai
-------

|  |
| --- |
| **Lietuvos futbolo varžybos** |
| **Sezonas** | **Pirmenybių lygmuo** | **Vieta** | **Taurė** |
| 2023 m. | III lyga, Klaipėdos zona | 7 | I etapas |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑

Nuorodos
--------

* Klubo Facebook paskyra

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuvos futbolo klubai 2024 m. |
| --- |
|  |
| A lyga | 
Banga · Dainava · Džiugas · Hegelmann · Kauno Žalgiris · Panevėžys · Sūduva · FA Šiauliai · Transinvest · Žalgiris |
|  |
| Pirma lyga | 
Atmosfera · Babrungas · Banga B · Be1 · BFA · Ekranas · Garliava · Hegelmann B · Kauno Žalgiris B · Minija · Neptūnas · Nevėžis · Panevėžys B · Riteriai · FA Šiauliai B · Tauras |
|  |
| Antra lyga | 
Dainava B · Dembava · Džiugas B · FM Fortūna · Jonava · Klaipėdos FM · Neptūnas B · Saned · Sūduva B · Sveikata · Šilutė · Širvėna · Transinvest B · Ukmergė · Viltis · Žalgiris B |
|  |
| Trečia lyga | 
*licencijavimas dar neprasidėjo* |
|  |
| SFL | 
*licencijavimas dar neprasidėjo* |
|  |
| Moterų futbolo A lyga | 
Banga · Gintra · Hegelmann · Saned · Transinvest · Utenis · MFA Žalgiris-MRU |
|  |
| Moterų futbolo I lyga | 
*licencijavimas dar neprasidėjo* |
|  |
| Lietuvos futbolo klubai 2023 m. |

 |
**Manucho**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Mateus Alberto Contreiras Gonçalves |
| Gimimo data | 1983 m. kovo 7 d. (41 metai) |
| Gimimo vieta | Luanda, Angola |
| Ūgis | 1,88 m |
| Pravardė | Manucho |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Real Valladolid CF |
| **Numeris** | 9 |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Jaunimo klubai |
| 1997-1999 | Flamenguinhos |
| Profesionalūs klubai\* |
| 1999-20022002-20082008-2009200820092009-20102011 | Sport Luanda e BenficaPetro AtleticoManchester United FC→ Panathinaikos FC *(skol.)*→ Hull City AFC *(skol.)*Real Valladolid CF→ Bucaspor İzmir *(skol.)*→ Manisaspor *(skol.)* | 12 (5)78 (34)1 (0)7 (4)13 (2)57 (14)12 (2)9 (0) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2007- | Angola Angola | 47 (22) |
| 
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2013 m.. |

**Mateušas Albertas Kontreirasas Gonsalvesas** ('*Mateus Alberto Contreiras Gonçalves*; g. 1983 m. kovo 7 d.) – futbolininkas, Angolos rinktinės ir Ispanijos Real Valladolid CF klubo puolėjas. Geriau žinomas kaip **Manušo** (*Manucho*).

Karjerą pradėjo Angoloje. Petro Atletico klubo lyderiui Flavio persikėlus į Egiptą, Manucho tapo svarbiausiu puolėju. Jo sėkmingas žaidimas buvo pastebėtas anglų skautų ir žaidėjas pakviestas į prestižinį klubą Manchester United, bet pradžioje dėl dokumentų problemų paskolintas graikų klubui Panathinaikos. 2008 m. rugsėjo 23 d. angolietis debiutavo anglų klubo sudėtyje. Tačiau jame įsitvirtinti nepavyko, todėl buvo paskolintas Hull City klubui. 2009 m. liepą Manchester United žaidėją pardavė ispanų Real Valladolid.

Nacionalinėje komandoje žaidžia nuo 2007 m. Su rinktine dalyvavo 2008 m. Afrikos Tautų taurėje, kur įmušė įvartį į PAR rinktinės bei du įvarčius į Tuniso rinktinės vartus. 2010 m. Afrikos Tautų taurėje, kuri vyko Angoloje, Manucho įmušė 11 m baudinį į Malio vartus.

Dalyvavimas čempionatuose
-------------------------

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių | Įvarčiai | 0Geltonos kortelės0 | 0Raudona kortelė už 2 geltonas0 | 0Tiesioginė raudona kortelė0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Žemyno čempionatai** |
| Gana 2008 | ketvirtfinalis | 4 | 4 | 0 | 0 | 0 |
| Angola 2010 | ketvirtfinalis | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Gabonas–P. Gvinėja 2012 | I etapas | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Pietų Afrika 2013 | I etapas | 3 | 0 | 1 | 0 | 0 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Manucho Gonçalves profilis svetainėje National-Football-Teams.com
|  |
| --- |
| Lietuvos liaudies partija |
|  |
| Lyderis | Tauras Jakelaitis |
| Įkurta | 2010 m. |
| Būstinė | Vilniaus g. 45-15, Vilnius |
| Narių skaičius | 2 585 |
| Politinė ideologija | kraštutinė dešinė |

**Lietuvos liaudies partija** – Lietuvos politinė partija.

Istorija
--------

Įkurta 2009 m. gruodžio 5 d. kaip **Lietuvos liaudies sąjūdis**, tačiau Teisingumo ministerijai atsisakius registruoti, 2010 m. balandžio 20 d. įregistruota dabartiniu pavadinimu. Partiją įkūrė ir jai nuo įkūrimo vadovavo Kazimira Prunskienė. Dėl ištikusio insulto ji kurį laiką nėjo pareigų, o laikinuoju partijos vadovu buvo paskirtas Rimantas Kumpis.

Nuo 2014 m. vasario iki 2015 m. kovo mėn. partijai vadovavo Andrius Šedžius. 2015 m. kovo mėn. partijos taryba pašalino Andrių Šedžių iš partijos.

Savivaldybių tarybų rinkimuose 2015 m. partija gavo dvi vietas Šiaulių miesto savivaldybės taryboje, dvi vietas – Kalvarijos, vieną – Jurbarko savivaldybėse.

2016 m. gegužės 17 d. Lietuvos Nepriklausomybės Akto Signataras Rolandas Paulauskas priėmė Lietuvos liaudies partijos kvietimą kartu formuoti partijos sąrašą ir dalyvauti Seimo rinkimuose. Gegužės 23 d. tapo partijos nariu. Birželio 11 d. vykusiame partijos susirinkime beveik vienbalsiai išrinktas nauju partijos pirmininku.

VU TPSMI projekto *manobalsas.lt* partijų radare LLP buvo viena iš dviejų prorusiškų ir už pragmatiškus, o ne konfrontaciškus santykius pasisakančių partijų, greta LLRA-KŠS. Tai taip pat buvo labiausiai link smarkiau reguliuojamos ekonomikos linkusi politinė jėga Lietuvoje. Šių partijų programos ir apžvalgininkų įvertintos kaip neturinčios esminių skirtumų, supanašėjusios į kraštutinės dešinės; Liaudies partijos pasiūlymas Lietuvą nuginkluoti ir nevykdyti NATO straipsnių įsipareigojimų – „kaip labai prastai užmaskuota prokremliška pozicija":

„Jie aiškina, kad labai blogai elgiamės, nes draugų ieškome toli, o priešų – arti. (Kažkas iš darbiečių jau yra tai pasakęs. Jie nusikopijavo.) Esą mūsų strateginis partneris, įsipareigojimai NATO, saugumo garantai – turi būti visiškai eliminuoti ir mes turime pasilikti, atsiprašau, be kelnių prieš Rusiją, kuri nuo 2008 m. vykdo agresyvią politiką."
2020 m. liepos 2 d. įvykusiame LLP Tarybos posėdyje vietoj atsistatydinusio laikinai ėjusio partijos pirmininko pareigas Vaidoto Prunskaus laikinai einančiu LLP pirmininko pareigas išrinktas Tauras Jakelaitis. Tais pačiais metais pristatytas partijos manifestas ir sušaukta taryba.

Pirmininkai
-----------

* Kazimira Danutė Prunskienė – 2010–2014 m.
* Andrius Šedžius – 2014–2015 m.
* Aras Sutkus – nuo 2015 m.
* Rolandas Paulauskas – 2016–2017 m.
* Vaidotas Prunskus – 2017–2020 m.
* Tauras Jakelaitis – nuo 2020 m. liepos 2 d.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  15 min. Archyvuota kopija 2012-03-03 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑
4. ↑  „Seimo rinkimai 2016". *Mano Balsas*. Nuoroda tikrinta 3 April 2024.
5. ↑  „Didelių skirtumų tarp Liaudies partijos ir LLRA-KŠS programų neįžvelgia". *LRT*. 20 September 2016. Nuoroda tikrinta 11 April 2024.
55°49′16″š. pl. 21°04′35″r. ilg.﻿ / ﻿55.8211°š. pl. 21.0765°r. ilg.﻿ / 55.8211; 21.0765

**Karklės evangelikų liuteronų bažnyčia** – buvusi bažnyčia Karklės kaime (Klaipėdos rajono savivaldybė), Pajūrio takas 1. Išlikę tik bažnyčios pamatai, apaugę smulkia augmenija. Bažnyčios vietą šiuo metu žymi informacinis stendas, stovintis greta dviračių tako Klaipėda–Palanga. Pati šventovė, atsidūrusi prie pat sovietinio karinio poligono ribos, buvo nugriauta. Karklės bendruomenė, pažymėdama šią vietą, čia pastatė šio krašto stiliumi nukaltą kryžių.

Istorija
--------

1897 ar 1899 m. nuspręsta organizuoti atskirą Karklininkų (tuometinis Karklės pavadinimas) bažnytinę apylinkę, kuriai 1904 m. suteiktas parapijos statusas. 1908 m. išmūrytas namas kunigui, pradėti rinkti pinigai bažnyčios statybai. Per 1902–1910 m. pastatyta raudonų plytų mūro, tinkuotais fasadais bažnyčia. Ji pagrindiniu fasadu buvo atsukta į kelio pusę – į vakarus. Ją iškilmingai pašventino Tilžės vyskupas D. Braunas. Parapijoje dirbo Ernstas Krištolaitis.

1944 m. pabaigoje apgriautas bažnyčios bokštas, išdaužyti langai, bet pastatas išliko. Raudonosios armijos pabūklas, įrengtas atviroje vietovėje, už 600 metrų nuo priešininkų priešakinės linijos, pataikė į Karklės bažnyčios bokštą ir jį sugriovė. Ataskaitose minima, kad iš 56 pabūklo šūvių į taikinį pataikyta 49 kartus. Minima, kad vykdant šią užduotį ypač pasižymėjo vyresnysis seržantas Tiulkinas ir seržantas Trifonovas. Bažnyčioje įsikūrė sovietinė kariuomenė ir įrengė poligoną.

Po II pasaulinio karo bažnyčią nugriovė atvykėliai, kuriems ji buvo nemokamų statybinių medžiagų šaltinis.

XXI a. pradžioje sustiprėjo vietos liuteronų bendruomenė, kuri siekia bažnyčią atstatyti. Parapija atkurta kunigo Mindaugo Žilinskio iniciatyva 2013 m. rugsėjo 6 d. Parapija vienija ~50 parapijiečių, bendruomenė savo namų neturi, kartą per mėnesį renkasi Pajūrio regioninio parko direkcijos patalpose. 2021 m. parko direkcijoje atkurtas bažnyčios 3D maketas.

Architektūra
------------

Bažnyčios išorę juosė akmenų nuogrinda, bažnyčios grindys buvo iš plytų. Centrinėje dalyje grindys buvo išklotos plytelėmis. Bažnyčios gale, jau už buvusio pastato ribų, viena vieta išklota plytomis – spėjama, kad tai galėjo būti pagalbinis įėjimas. 2019 m. atlikti kasinėjimai parodė, kad bažnyčia buvo statyta plyname lauke, ant negyventos vietos, buvo papilta griuvenų ir smėlio, taip išlyginant ir pakeliant būsimos bažnyčios vietą, kadangi čia buvusi ganėtinai drėgna vieta. Laidota čia nebuvo, kadangi Vokietijoje tuo laikotarpiu šventoriuje laidoti buvo draudžiama.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Sunaikintos Karklės bažnyčios pamatai. Pamatyklietuvoje.lt (tikrinta 2023-06-23).
2. ↑  Albertas Juška. Mažosios Lietuvos bažnyčia XVI–XX amžiuje.
3. ↑  Daiva Janauskaitė. // Dienraštis „Klaipėda", 2018 m.
4. ↑  Karklės bažnyčios pamatai. Archyvuota kopija 2023-06-23 iš Wayback Machine projekto. 2015, Krastogidas.lt (tikrinta 2023-06-23).
5. ↑  Jurga Petronytė. Karklės bažnyčia įgavo fizinį pavidalą. 2021-12-15, Ve.lt (tikrinta 2023-06-23).
6. ↑  Martynas Vainorius, Nustatė tikslią Karklininkų bažnyčios vietą (2). 2019-08-27, Atviraklaipeda.lt (tikrinta 2023-06-23).
**Mario Frick**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1974 m. rugsėjo 7 d. (49 metai) |
| Gimimo vieta | Kūras, Šveicarija |
| Ūgis | 1,82 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 1990–19941994–19961996–19991999–20002000–20012001–20022002–20062006–20092009–2011 2011 2011–2016 | BalzersSt. GallenBaselZürichArezzoVeronaTernanaSienaSt. GallenGrasshopperBalzers | 00? (49)060 (11)080 (30)041 0(7)023 (16)024 0(7)133 (44)088 (13)041 0(5)008 0(1)069 0(7) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 1993–2015 | Lichtenšteinas Lichtenšteinas | 105 (16) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys Birželio 20 2012.
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys Birželio 20 2012. |

**Marijus Frikas** (*Mario Frick*; g. 1974 m. rugsėjo 7 d.) – buvęs futbolininkas, puolėjas. Pastaruoju metu dirbo treneriu.

Žymiausias Lichtenšteino futbolininkas: rezultatyvausias ir daugiausiai varžybų sužaidęs žaidėjas.

Karjera
-------

### Žaidėjo karjera

Nors gimė Šveicarijoje, profesionalo karjerą 1990 m. pradėjo Lichtenšteino klube FC Balzers.

Vėlesniais žaidė Šveicarijoje, Italijoje: St. Gallen, Basel, Zürich, Arezzo,Verona, Ternana, Siena, St. Gallen, Grasshopper.

Nuo 2011 m. rungtyniavo FC Balzers. 2016 m. baigė profesionalo karjerą.

### Trenerio karjera

Baigęs žaidėjo karjerą ėmė treniruoti. Nuo 2012 m. buvo žaidžiančiuoju FC Balzers treneriu.

Nuo 2017 m. tapo FC Vaduz treneriu. Iš pradžių dirbo su jaunimo ekipomis.

Pakviestas treniruoti Lichtenšteino jaunimo rinktines.

Nuo 2021 m. tapo FC Luzern treneriu.

Rinktinė
--------

Lichtenšteino rinktinėje debiutavo 1993 m. spalio mėn. rungtynėse prieš Estiją. Rinktinėje sužaidė daugiau nei šimtą rungtynių.

2007 m. kovo 28 d. jis įmušė istorinį, pergalingą įvartį į Latvijos rinktinės vartus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mario Frick profilis svetainėje National-Football-Teams.com

Nuorodos
--------

* gazzetta.it (apie žaidėją)
* Weltfussball.de (apie žaidėją)
* SOCCERWAY (apie žaidėją)
* Transfermarkt (apie žaidėją)
* Transfermarkt (apie trenerį)
**Kadanuumuu** (afarų k. „Didelis žmogus"), **KSD-VP-1/1** – 3,58 mln. m. amžiumi datuojama dalinė *Australopithecus afarensis* fosilija, atrasta 2005 m. Afarų regione (Etiopija).

Atradime dalyvavo Yohannes Haile-Selassie, fizinės antropologijos kuratorius Klivlando gamtos istorijos muziejuje, ir tarptautinė mokslininkų komanda. 2005 m. vasarį Korsi Doroje Etiopijos fosilijų medžiotojas Alemayehu Asfaw aptiko pirmąją fosilijos dalį, o 2005–2008 m. aptikta ir daugiau fragmentų; iš viso kasinėjimai užtruko daugiau nei 5 metus. Remiantis griaučių analize, manoma, kad Kadanuumuu fosilija įtikinamai pademonstruoja, jog *Australopithecus afarensis* buvo visiškai prisitaikę vaikščioti dviem kojomis.

Kadanuumuu ūgis – daugiau nei 152 cm, tad jis gerokai aukštesnis už tos pačios rūšies atstovę Liusi, atrastą XX a. 8-ajame dešimtmetyje, be to, 400 000 m. senesnis. Be kita ko, Kadanuumuu mentė (2010 m. duomenimis, seniausia atrasta hominino mentė) panaši į šiuolaikinių žmonių, o iš to galima spręsti, kad ši rūšis gyveno ant žemės, o ne medžiuose. Visgi su tokia išvada sutinka ne visi tyrinėtojai.

Išnašos
-------

1. ↑  „3.6 million-year-old relative of 'Lucy' discovered: Early hominid skeleton confirms human-like walking is ancient". *ScienceDaily* (anglų). Nuoroda tikrinta 2020-10-15.
2. 1 2 3 4  „Researchers Discover Relative of Best-Known Human Ancestor". The U.S. National Science Foundation. 2010-06-21.
3. 1 2 3  Rex Dalton (2010-06-20). „Africa's next top hominid: Ancient human relative could walk upright". Nature.
4. ↑  Ker Than (2010-06-21). „"Lucy" Kin Pushes Back Evolution of Upright Walking?". National Geographic. Suarchyvuotas originalas June 22, 2010.
54°56′19″ š. pl. 23°53′40″ r. ilg.﻿ / ﻿54.93861°š. pl. 23.89444°r. ilg.﻿ / 54.93861; 23.89444

 *Šis straipsnis apie prekybos centrą. Apie matavimo vienetų priešdėlį skaitykite straipsnyje mega-.*
**Mega** − prekybos centras Vytėnuose, automagistralės A1 (Vilnius−Klaipėda) 101 km. Atidarytas 2005 m. gruodžio 2 d.

Istorija
--------

Mega po renovacijos
Trišalė valstybinės žemės ne žemės ūkio veiklai nuomos sutartis tarp „Dr. Werner Pfeifer Objekt-Entwicklung" įmonės, Kauno apskrities viršininko administracijos bei Kauno savivaldybės buvo pasirašyta dar 1997 m. Tuomet Vokietijos bendrovė įsipareigojo 26 ha žemės sklype pastatyti didžiausią Baltijos šalyse prekybos centrą, tačiau jo statybas nuolat vilkino. Prekybos centro architektūrinei koncepcijai ir pastato išplanavimui sukurti buvo pasitelkta tarptautinė architektų kompanija iš Didžiosios Britanijos „Chapman Taylor" bei 1998 m. įsteigta projekto vystytoja AB „Baltic Shopping Centers". Vienintelė jos akcininkė yra bendrovė „Litvalda", kurios kontrolinį akcijų paketą valdo Augustinas Rakauskas.

„Mega" Kaune buvo atidarytas 2005 m. į jo įrengimą investuota apie 58 mln. eurų. Renovacija prasidėjo 2015 m. Investuota dar 47 mln. eurų. 2016 m. pabaigoje po metus trukusios plėtros bendras prekybos centro plotas padidėjo 40 % ir pasiekė pirmajame projekto plane numatytąjį 102 000 m² plotą. Čia taip pat įsikūrė 7 500 m² sporto ir sveikatingumo centras.

2022 m. „Baltic Shopping Centers" išvystė 3 600 m² „Decathlon" parduotuvę šalia „Megos" Islandijos plente esančiame sklype.

Akvariumas
----------

Akvariumas
Prekybos centre „Mega" esantis akvariumas patenka į aukščiausių akvariumų pasaulyje dešimtuką. Akvariumas yra 10 m aukščio ir 4 m pločio; jo gylis 11 m, vandens talpa – 170 tūkst. litrų. Jame ištirpinta daugiau kaip 10 tonų druskos.

Akvariumo sienoms, kurių storis vietomis siekia 30 cm, panaudota apie 90 tonų akrilo plokštės, o laikančioji metalinė konstrukcija pagaminta iš 20 tonų nerūdijančio plieno.

Jame gyvena daugiau nei 800 tropikinių žuvų bei keletas ryklių, akvariume įrengti koralai.

2018 m. pabaigoje akvariumas rekonstruotas ir atnaujintas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kaune iškils prekybos ir pramogų centras "Mega"". *delfi.lt*. Delfi. ELTA. 2004-06-08. Nuoroda tikrinta 2024-03-12.
2. ↑  „Įsibėgėja 47 mln. Eur vertės „Megos" rekonstrukcija". *vz.lt*. Nuoroda tikrinta 2024-02-24.
3. ↑  „Kaune atsidarė už 47 mln. Eur rekonstruota „Mega"". *vz.lt*. Nuoroda tikrinta 2024-02-24.
4. ↑  „„Swedbank" papildomai skolina 20 mln. eurų Kauno prekybos centro „Mega" plėtrai". *lrt.lt*. 2021-09-20. Nuoroda tikrinta 2024-02-24.
5. 1 2 3  „Apie akvariumą". *MEGA.lt*. Nuoroda tikrinta 2024-02-24.
6. ↑  „PLC „Mega" vykdomi planiniai akvariumo techninės priežiūros darbai". *15min.lt*. Nuoroda tikrinta 2024-02-25.

Nuorodos
--------

* Oficiali prekybos centro svetainė
Pirma|  |
| Pramonė | sporto prekės, tekstilė |
| Įkurta | 1990 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Rafael León Meléndez |
| Centrinė būstinė | Purisima del Rinkonas, Meksikos vėliava Meksika |
| Produkcija | sportinė apranga, avalynė, kamuoliai ir kt. |
| Tinklalapis | pirma |

**„Pirma"** – Meksikos sporto įrangos gamintojas, įsikūręs Purisima del Rinkone (Gvanachuatas). Gamina futbolo ir sportinius batelius, taip pat įvairius drabužius, įskaitant marškinėlius, polo marškinėlius, gobtuvus, švarkus, antblauzdžius, šortus ir kitus drabužius, vartininkų pirštines. Be Meksikos, įmonė veikia Brazilijoje, Kanadoje, Kosta Rikoje, Salvadore, Panamoje ir JAV, į šias šalis eksportuodama 10 % savo produkcijos.

Istorija
--------

Bendrovės ištakos siekia 1987 m. kai verslininkas Rafael León per savo įmonę „Caribean" (liet. *„Karibai"*) pradėjo gaminti batų padus. Po trejų metų įmonė pradėjo sportinės avalynės gamybą. Bendrovė buvo žinoma kaip „Pirma-Brasil". 1999 m. žodis „Brasil" buvo panaikintas, nes nebuvo leidžiama registruoti prekių ženklų, kuriuose minimi šalių pavadinimuai.

Iki 2013 m. „Pirma" sutelkė 8 % sporto prekių gamybos Meksikoje ir tapo 6-ąja šio sektoriaus bendrove.

2018 m. „Pirma" pasirašė sutartį su Meksikos multimedijos įmone „Grupo Televisa" dėl aprangos visiems jos darbuotojams per 2018 m. FIFA pasaulio čempionatą Rusijoje. Bendrovė aprūpino apie 200 darbuotojų (įskaitant operatorius, fotografus ir laidų vedėjus) iš „Televisa Deportes" padalinio, kuris atvyko į Rusiją skelbti konkurso.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Historia de la empresa „Pirma"
2. ↑  Portafolio de marcas: ¿Qué hay detrás de Pirma?
3. ↑  Pirma, la empresa mexicana que golea en el Mundial de Rusia 2018
| **Ježi Lalevičlenk. *Jerzy Lalewicz*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1875 m. rugpjūčio 21 d.Vilkaviškis, Rusijos imperija |
| Mirė | 1951 m. gruodžio 1 d. (76 metai)Buenos Airės, Argentina |
|  |
| Veikla | pianistas, pedagogas |

**Ježis Lalevičius** (lenk. *Jerzy Lalewicz*, rus. *Лалевич, Ежи*) (1875 m. rugpjūčio 21 d. Vilkaviškyje, Rusijos imperija - 1951 m. gruodžio 1 d. Buenos Airėse, Argentina) – pianistas-virtuozas, pedagogas, Vienos muzikos akademijos ir Buenos Airių konservatorijos profesorius.

Biografija
----------

Gimė 1875 m. rugpjūčio 21 d. Vilkaviškyje. Baigė mokyklą Suvalkuose. 1894 m. pradėjo mokytis teisę Sankt Peterburge, studijas baigė 1897 metais. 1900 m. baigė Sankt Peterburgo konservatorijos N. Rimskio–Korsakovo kompozicijos klasę. Jo dėstytojai buvo žymūs kompozitoriai Nikolajus Rimskis-Korsakovas ir Anatolijus Liadovas. Baigęs mokslus dalyvavo tarptautiniame konkurse Vienoje kur užėmė pirmą vietą. Nuo 1901 m. koncertavo Varšuvoje, vėliau visoje Rusijos imperijoje. 1902-1905 m. dirbo fortepijono mokytoju Odesos konservatorijoje. 

1905 m. įgijo fortepijono profesoriaus laipsnį Krokuvos konservatorijoje. 1909-1910 m. koncertavo Vokietijos ir Austrijos-Vengrijos imperijose. 1912-1919 m. gyveno Vienoje, kur koncertavo ir dirbo mokytoju. 1919 m. persikraustė į Lvovą, vėliau 1921 m. persikėlė gyventi į Paryžių, o iš ten išvyko gyventi į Buenos Aires, kur dirbo fortepijono mokytoju nacionalinėje konservatorijoje. 1948 m. dalyvavo koncertinėje kelionėje JAV, Niujorke. Mirė 1951 m. gruodžio 1 d. Buenos Airėse. Perlaidotas Povonzkų kapinėse, Varšuvoje.

Nuorodos
--------

* Biografija I (lenk.)[neveikianti nuoroda];
* Biografija II (lenk.);

Literatūra
----------

* Mechanisz Janusz. JERZY LALEWICZ - Suwalskie Towarzystwo Muzyczne, 1985
| **Kazys Sruoga** |
| --- |
| Gimė | 1899 m. balandžio 2 d.Baibokai, Biržų valsčius |
| Mirė | 1974 m. kovo 9 d. (74 metai)Elginas, Ilinojaus valstija, JAV |
|  |
| Veikla | ekonomistas, spaudos darbuotojas |
|  |
| Alma mater | Berno universitetas |

**Kazys Sruoga** (1899 m. balandžio 2 d. senuoju stiliumi kovo 20 d. Baibokai, Biržų valsčius – 1974 m. kovo 9 d. Elginas, Ilinojaus valstija, JAV) – Lietuvos ekonomistas, spaudos darbuotojas, karo valdininkas.

Biografija
----------

Broliai Adolfas Sruoga, Balys Sruoga, Juozapas Sruoga, Aniolas Sruoga ir sesuo Emilija Sruogaitė.

1918 m. baigęs Panevėžio realinę gimnaziją, kuri dėl karo buvo iškelta į Tulos guberniją, grįžo į Lietuvą. Nuo 1919 m. spalio 28 d. iki 1922 m. rugpjūčio 5 d. tarnavo Lietuvos kariuomenėje. 1925 m. Šveicarijoje baigė Sen Galeno prekybos institutą. 1929 m. Berno universitete gavo daktaro laipsnį.

1929-1936 m. Lietuvos finansų ministerijos paskolų ir ekonominių informacijų skyriaus vedėjas, leido biuletenius anglų, vokiečių, prancūzų kalba. 1936-1940 m. – akcinės bendrovės „Maistas" vyr. direktoriaus pavaduotojas. 1944 m. pasitraukė iš Lietuvos, 1947 m. nuvyko į JAV, gyveno Čikagoje. Buvo JAV lietuvių bendruomenės tarybos narys, Lietuvių žurnalistų sąjungos skyriaus pirmininkas.

Bibliografija ir leidyba
------------------------

Bendradarbiavo leidiniuose „Lietuvos aidas", „Vairas", „Tautos ūkis" ir kt. 1933-1936 m. redagavo savaitraštį „Verslas", Vokietijoje 1945-1946 m. laikraščio „Mūsų kelias" bendradarbis, JAV 1953 m. – „Laisvosios Lietuvos" redaktorius. Rašė į laikraščius „Darbininkas", „Dirva", „Vienybė" ir kt. 

Parašė knygas *Vidaus paskola* (1935), *Amatų klausimas Lietuvoje* (1936), *Mėsos pardavėjas* (1937), *Tautiškosios vyriausybės ūkio ir finansų politika* (1937).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazys Sruoga – produkcijos savikainos kalkuliavimo pradininkas
2. ↑  Balio Sruogos archyvas (1911–1947) Archyvuota kopija 2021-09-10 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Lietuvos kariuomenės kūrėjai savanoriai (1918–1923)
4. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 468-469 psl.
5. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 468-469 psl.
**Šiaurės Amerikos laisvos prekybos sutartis**| 

|  |
| --- |
|  |
| **Emblema** |

 |
|  |
| **Sostinės** | Meksikas, Vašingtonas |
| **Kalbos** | Anglų, ispanų, prancūzų kalbos |
| **Šalys narės** |  JAV Meksika Kanada |
| **Įkurta**  | 1994 metų sausio 1 diena |

**Šiaurės Amerikos laisvos prekybos sutartis** (angl. *The North American Free Trade Agreement [NAFTA]*, pranc. *Accord de libre-échange nord-américain [ALENA]*, isp. *Tratado de Libre Comercio de América del Norte [TLCAN]*) buvo trišalė sutartis, sukūrusi prekybinį Jungtinių Valstijų, Kanados ir Meksikos vyriausybių bloką. Šalys sutartį pasirašė San Antonijuje 1992 m. gruodžio 17 d. Susitarimas, sukūręs prekybinį bloką, įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d. ir nustojo galioti 2020 m. liepos 1 d. Jis pakeitė prieš tai buvusį dvišalį Kanados-JAV laisvosios prekybos susitarimą. 

Pagal sutarties narių bendrą perkamosios galios paritetą BVP atžvilgiu 2007 m. prekybinis blokas buvo didžiausias pasaulyje ir antras pagal dydį nominalaus BVP atžvilgiu. 

Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos sutartis turėjo du papildymus: Šiaurės Amerikos aplinkos bendradarbiavimo sutartį ir Šiaurės Amerikos darbo bendradarbiavimo sutartį.

2017 m. bendra prekybos apimtis tarp trijų valstybių siekė beveik 1,1 trln. JAV dolerių. 2020 m. liepos 1 d. NAFTA sutartis baigė galioti. Ją pakeitė JAV−Meksikos−Kanados susitarimas (USMCA).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Šiáurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimas (anglų kalba North American Free Trade Agreement, NAFTA)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXIII (Šalc–Toli). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2013. 139 psl.
2. ↑  Kanados vyriausybinis šaltinis
3. ↑  CNN, *NAFTA is officially gone. Here's what has and hasn't changed*. July 1, 2020
| ***Bado žaidynės*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | The Hunger Games |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Gary Ross |
| Prodiuseris (-iai) | Nina JacobsonJon Kilik |
| Scenaristas (-ai) | Gary RossSuzanne CollinsBilly Ray |
| Kompozitorius | James Newton Howard |
| Vaidina | Jennifer LawrenceJosh HutchersonLiam HemsworthWoody HarrelsonElizabeth BanksLenny Kravitz |
| Metai | 2012 |
| Žanras | veiksmo, drama,  mokslinis,  trileris |
| Pagal knygą | Suzanne Collins„Bado žaidynės" |
| Trukmė | 142 min. |
| Kalba | anglų |
| Platintojas | Lionsgate |
| Kinematografija | Tom Stern |
| Biudžetas | 78 mln. JAV dol. |
| Pajamos | $686 533 290 |
| **IMDb įrašas** |

**Bado žaidynės** (angl. *The Hunger games*) – „Oskarui" nominuoto režisieriaus Gary Ross postapokaliptinis nuotykių ir išlikimo trileris, pastatytas pagal rašytojos Suzanne Collins to paties pavadinimo knygą.

Pasiruošimo darbai pradėti dar 2009 m. kovą, kai „Lions Gate Entertainment" pasirašė bendradarbiavimo sutartį su „Color Force", kuri filmo teises įsigijo keliomis savaitėmis anksčiau. Rašytoja S. Collins bendradarbiaudama su Gary Ross ir Billy Ray parašė scenarijų filmui. Pagrindiniai filmo aktoriai buvo nufilmuoti tarp kovo ir gegužės, 2011 m. gegužę–rugsėjį buvo nufilmuotos likusios scenos, filmavimo darbai vyko Šiaurės Karolinoje.

Filmas buvo išleistas 2012 m. kovą ir jau pirmąją dieną sumušė rekordą – surinko net 67,3 mln. JAV dolerių, o per visą savo išleidimo savaitgalį – net 152,5 mln. dolerių. Filmas sulaukė didžiulės sėkmės – turėdamas tik 78 mln. biudžetą, surinko net 691 mln. dolerių.

Filmas gavo daug teigiamų įvertinimų iš kritikų, buvo nominuotas daugybei tarptautinių apdovanojimų, tokių kaip – Grammy už muzikos takelį; Auksiniam gaubliui už muziką; Peoples Choice Awards, MTV filmų apdovanojimams, EDA Awards ir daugybei kitų.

Aktoriai
--------

| Aktorius/ė | Vaidmuo |
| --- | --- |
| Jennifer Lawrence | Katniss Everdeen |
| Liam Hemsworth | Gale Hawthorne |
| Josh Hutcherson | Peeta Mellark |
| Elizabeth Banks | Effie Trinket |
| Woody Harrelson | Haymitch Abernathy |
| Alexander Ludwig | Cato |
| Stanley Tucci | Caesar Flickerman |
| Donald Sutherland | Prezidentas Snow |
| Willow Shields | Primrose Everdeen |
| Lenny Kravitz | Sinas |
| Amandla Stenberg | Rue |
| Isabelle Fuhrman | Clove |
| Toby Jones | Claudius Templesmith |
| Wes Bentley | Seneca Crane |
| Paula Malcomson | Mrs. Everdeen |
| Dayo Okeniyi | Thresh |
| Amber Chaney | Avox Girl |
| Latarsha Rose | Portia |
| Kimiko Gelman | Venia |
| Phillip Troy Linger | Katniss’s Tėvas |

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑

Nuorodos
--------

* „Bado žaidynės" imdb.com
* „Bado žaidynės" eKinas.lt
*
**Alfredo Anderson**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Alfredo Anderson |
| Gimimo data | 1978 m. spalio 31 d. (45 metai) |
| Gimimo vieta | Kolonas, Panama |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 199819991999–200120012001–2007 | CD Plaza AmadorCharleston BatteryCD Árabe UnidoOmiya ArdijaCD Árabe Unido |  |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2000–2001 | Panama Panama | 12 0(2) |
| 
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys {{{ntupdate}}}. |

**Alfredas Andersonas** (*Alfredo Anderson*, g. 1978 m. spalio 31 d.) – buvęs Panamos futbolininkas, puolėjas. Atstovavo Panamos rinktinei.

Karjera
-------

Karjerą pradėjo gimtinėje. 1998 m. rungtyniavo Plaza Amador klube. 1999 m. trumpam atstovavo Charleston Battery (JAV).

1999–2001 m. žaidė gimtinėje, kur rungtyniavo Árabe Unido klube.

2001 m. persikėlė į Japoniją, kur žaidė Omiya Ardija, tačiau svetur įsitvirtinti nepavyko, tad netrukus grįžo į Panamą ir atstovavo Árabe Unido.

Karjera rinktinėje
------------------

2000–2001 m. kviestas į Panamos nacionalinę rinktinę. 2000 m. birželio mėn. debiutavo draugiškose rungtynėse prieš Venesuelą.

Paskutinis mačas buvo 2001 m. rugpjūčio draugiškos rungtynės prieš Brazilija.

Atstovaudamas šaliai sužaidė 12 rungtynių ir pelnė 2 įvarčius. 2001 m. gegužės 27 d. pelnė įvartį prieš Nikaragvą (2001 m. UNCAF Tautų taurė). Panama pirmavo 5-0, o po tikslaus Andersono smūgio rezultatas tapo 6-0. 2001 m. birželio 1 d. pasižymėjo įvarčiu prieš Salvadorą (2001 m. UNCAF Tautų taurė). Šis mačas baigėsi lygiosiomis 1-1.

Žaidė FIFA Pasaulio taurės atrankos rungtynėse ir 2001 m. UNCAF Tautų taurėje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  National Football Teams
2. ↑  Alfredo Anderson perėjo į CD Árabe Unido
3. ↑  Alferdo Anderson keliasi į Japoniją
4. ↑  Qualifying Tournament for Gold Cup 2001 – Details
|  |
| --- |
| **Kauno mokykla-darželis Rūtelė** |
| [[Vaizdas:|Kauno mokykla-darželis Rūtelė herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Kauno mokykla-darželis Rūtelė|250px]] |
| **Adresas** | Kalniečių g. 167, Kaunas |
| **Direktorius(-ė)** | Aida Šimaitienė |
| **Mokinių skaičius** | 266 |
| **Įkūrimo data** |  |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 23 |

**Kauno mokykla–darželis „Rūtelė"** – pradinio ugdymo įstaiga Kaune, Žaliakalnyje. Veikia 11 pradinių klasių ir 3 dieninės darželio grupės, dvi iš jų – priešmokyklinės.

Istorija
--------

Įstaiga įkurta 1994 m. reorganizavus lopšelį-darželį Nr. 22, siekiant įgyvendinti humanistinio, orientuoto į vaiką ugdymo idėjas. 

Įstaigoje vykdomas šiuolaikiškas priešmokyklinis ir pradinis ugdymas, orientuojamasi į sustiprintą anglų kalbos bei matematikos mokymą. Įstaigoje daug kūrybiškumą, sveiką gyvenimo būdą, bei Steam technologijas įgyvendinančių veiklos renginių bei neformalaus ugdymo būrelių.

Direktoriai
-----------

* Irena Paulauskienė, 1994 - 2002 m.
* Aida Šimaitienė, nuo 2002 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Istorija Archyvuota kopija 2016-01-06 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Statistika
| **Juozas Vėbra** |
| --- |
|  |
| Vėbra su Lietuvos kariuomenės uniforma tarpukariu |
| Gimė | 1901 m. balandžio 20 d.Gentiniai, Rokiškio rajonas |
| Mirė | 1994 m. vasario 4 d. (92 metai)Durhamas, JAV |
| Sutuoktinis (-ė) | Genovaitė Židonytė-Vėbrienė |
| Vaikai | Silvija Lipnickienė, Vaiva Radasta Vėbraitė, Evaldas Vėbra, Aristidas Vėbra |
|  |
| Veikla | karininkas, chemikas, inžinierius, išradėjas |
|  |
| Alma mater | Tulūzos universitetas |

**Juozas Vėbra** (1901 m. balandžio 20 d. Gentiniuose, Rokiškio rajonas – 1994 m. vasario 4 d. Durhame, JAV) – Lietuvos savanoris, pulkininkas, inžinierius, išradėjas, chemijos mokslų daktaras.

Biografija
----------

Mokėsi Rygos ir Panevėžio gimnazijose. Nuo 1919 m. savanoris Panevėžio batalione. 1923 m. eksternu baigė Kauno „Aušros" gimnaziją. 1923–1925 m. studijavo Lietuvos universitete, mokėsi Fontenblo artilerijos mokykloje. 1925–1930 m. studijavo Tulūzos universitete (Prancūzija), įgijo chemijos mokslų daktaro laipsnį.

1930–1932 m. dirbo Krašto apsaugos ministerijos Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorijoje Kaune, 1932–1940 m. šios laboratorijos vadovas. 1935 m. Lietuvos kariuomenės Generalinio štabo pulkininkas. 1936 m. suprojektavo Tyrimų laboratorijos korpusą ir jame įrengė modernią Ginklavimo tyrimų laboratoriją. 1940 m. ši laboratorija perduota Vytauto Didžiojo universitetui (VDU). 1940–1943 m. VDU Organinės chemijos technologijos katedros vedėjas, docentas, profesorius. Vienas 1941 m. Birželio sukilimo karinių vadovų. 1944–1945 m. kalintas vokiečių gestapo.

1945–1949 m. gyveno Vokietijoje ir Prancūzijoje, nuo 1949 m. JAV. 1951–1952 m. dirbo Vinčesterio dirbtuvių laboratorijoje, 1952–1969 m. Nju Heiveno firmoje „Olin Research Center". Daugelio išradimų chemijos srityje autorius. Savo laisvalaikį skyrė lietuvybei, dalyvavo įvairių tautinių organizacijų veikloje, lietuvių renginiuose skaitydavo pranešimus reikšmingų sukakčių progomis, ragino remti lietuvišką spaudą. Mirė Durhame (JAV), perlaidotas Vilniaus Antakalnio kapinėse.

Žmona Genovaitė Židonytė-Vėbrienė – romanistė ir bibliotekininkė, lyginamosios literatūros daktarė, parašiusi prancūzų kalba monografiją apie poetą Oskarą Milašių.

Įvertinimas
-----------

* 1932 m. LDK Gedimino ordinas
* 1938 m. Vytauto Didžiojo ordinas
* Tulūzos inžinierių chemijos draugijos medalis (už kamfeno struktūros tyrimus ir kamparo sintezę)
* 2001 m. Vyčio Kryžiaus 3 laipsnio ordinas (po mirties)

Atminimo įamžinimas
-------------------

* 2001 m. balandžio 28 d. KTU Cheminės technologijos fakulteto „A" korpuse 100-ųjų gimimo metinių proga atidengta memorialinė lenta
* 2009 m. birželio 20 d. VDU rektorato rūmų (K. Donelaičio g. 52) II a. vestibiulyje atidengta memorialinė lenta su 1941 m. Birželio sukilimo ir LAF vadų Juozo Ambrazevičiaus, Vytauto Bulvičiaus, Adolfo Damušio, Pilypo Naručio, Leono Prapuolenio ir Juozo Vėbros bareljefais (skulpt. Stasys Žirgulis)

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑
3. ↑  VDU bus įamžintas Birželio sukilimo vadų atminimas, 2009-06-19
|  |
| --- |
| **Voyager 2** |
|  |
| **Organizacija:** | NASA |
| **Šalis:** |  JAV |
| **NSSDC ID:** | 1977-076A |
| **Programa:** | Voyager programa |
| **Misijos tikslas:** | Jupiteris, Saturnas, Neptūnas ir Uranas |
| **Misijos tipas:** | praskriejimas |
| **Paleidimo data:** | 1977 m. rugpjūčio 20 d. |
| **Paleidimo vieta:** | Kanaveralo kyšulys, JAV |
| **Paleidimo įrenginys:** | nešančioji raketaTitan III-E |
| **Masė:** | 721,9 kg |
| **Misijos rezultatas:** | sėkminga |
| **Ankstesnė misija:** | Voyager 1 |
| **Vėlesnė misija:** | -- |

**Voyager 2** – bepilotis tarpplanetinis JAV kosminių tyrimų programos „Voyager" erdvėlaivis. Paleistas 1977 m. rugpjūčio 20 d. „Voyager 2" yra identiškas kitam programos „Voyager" kosminiam aparatui „Voyager 1", tačiau „Voyager 2", kitaip nei „Voyager 1", trajektorija buvo šiek tiek kitokia ir jis skriejo mažesniu greičiu, todėl galėjo tirti ne tik Jupiterį ir Saturną, bet ir Uraną, ir Neptūną. Visgi dėl šių pakeitimų „Voyager 2", kitaip nei „Voyager 1", negalėjo iš arčiau ištirti Titano.

„Voyager 1" ir „Voyager 2" skrydžio trajektorijos **(**angl.**)**
„Voyager 2", ko gero, yra pats produktyviausias kosminis laivas, paleistas iš Žemės, aplankęs net keturias planetas, jų palydovus ir tapęs pavyzdžiu kitiems bepiločiams skrydžiams, kaip „Galileo" ar „Cassini-Huygens". „Voyager 2" veikia iki šiol. 2010 m. rugpjūtį „Voyager 2" buvo 93 AV atstumu nuo Saulės. Apie 2012 m. „Voyager 2" pradės trūkti energijos jo antenų orientacijai palaikyti (tuomet nutrūks radijo ryšys su kosminiu aparatu). „Voyager 2" energijos ištekliai turėtų visiškai baigtis apie 2020 m.

2015 m. erdvėlaivis nuo Saulės buvo nutolęs 14,2 milijardo kilometrų. Nepaisant atstumo, informacija vis dar pasiekia NASA mokslininkus – šviesos greičiu keliaujantis signalas iš „Voyager 2" Žemę pasiekia per 13 val.

Šaltiniai
---------

1. ↑  balsas.lt (2011-12-06). „Voyager kosminis aparatas pasiekė mokslui dar nežinomą kosminės erdvės dalį". Mokslon.lt. Suarchyvuota iš originalo 2012-02-04. Nuoroda tikrinta 2014-02-04.
2. ↑  5 Facts About NASA’s Far-Flung Voyager Spacecraft
| **Bronius Elsbergas** |
| --- |
| Gimė | 1901 m. rugpjūčio 20 d.Pasandravys, Šiluvos valsčius |
| Mirė | 1998 m. kovo 27 d. (96 metai)Brigantinas, Naujojo Džersio valstija, JAV |
|  |
| Veikla | architektas |

**Bronius Elsbergas** (1901 m. rugpjūčio 20 d. Pasandravyje, Šiluvos valsčius, Raseinių apskritis – 1998 m. kovo 27 d. Brigantine, Naujojo Džersio valstija, JAV) – Lietuvos architektas.

Biografija
----------

1924 m. studijavo Lietuvos universitete, 1925–1927 m. Tulūzos (Prancūzija) universitete. 1931 m. baigė Briuselio universiteto dailės ir amatų mokyklą.

1932–1935 m. dirbo bendrovės „Pienocentras" technikos skyriuje, 1935–1941 m. Lietuvos kariuomenės Ginklavimosi valdybos, 1941–1944 m. Kauno miesto savivaldybės statybos skyriuose. Pasitraukęs iš Lietuvos 1945–1949 m. dirbo architektu Paryžiuje. 1949 m. persikėlė į JAV. Dirbo N. Džersio valstijos Kelių departamente, suprojektavo tiltų.

Suprojektuoti pastatai
----------------------

Suprojektavo bendrovės „Maistas" administracinį pastatą ir sandėlius Klaipėdoje, pieninės ir „Pienocentro" šaldytuvus Kaune (1931–1935 m.), ginklų dirbtuvių kompleksą Linkaičiuose (dab. Radviliškio rajonas), Valstybės taupomųjų kasų rūmus Kaune (1939 m. su archit. Arnu Funku ir Adolfu Lukošaičiu), Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorijaą Kaune (su kitais), daug gyvenamųjų namų.

* Gyvenamasis namas Kaune, Putvinskio g. 60Gyvenamasis namas Kaune, Putvinskio g. 60
* Valstybės taupomųjų kasų rūmai (2007 m.)Valstybės taupomųjų kasų rūmai (2007 m.)
* Laisvės paminklas Pašiaušėje (Kelmės r.)Laisvės paminklas Pašiaušėje (Kelmės r.)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jolita Kančienė. *Bronius Elsbergas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 508
2. ↑  Lolita Kančienė. *Bronius Elsbergas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 477 psl.
55°02′02″š. pl. 24°57′38″r. ilg.﻿ / ﻿55.0338°š. pl. 24.9605°r. ilg.﻿ / 55.0338; 24.9605

| Širvintų futbolo stadionas |
| --- |
| Oficialus pavadinimas | Širvintų futbolo stadionas |
| Vieta | Vilniaus g. 69, Širvintos |
| Paviršius | Žolė |
| Talpa | 500 vietų |
| Nuomininkai | Širvintų SC |

**Širvintų futbolo stadionas** – stadionas su futbolo aikšte ir tribūnomis Širvintų miesto centre, į pietryčius nuo Širvintų Lauryno Stuokos-Gucevičiaus gimnazijos. Priklauso Širvintų sporto centrui. Talpa – 500 žiūrovų, nors kai kur nurodoma ir 1500 žiūrovų. Stadione yra dirbtinė danga.

Istorija
--------

Stadionas 2016 m.
Futbolo tradicijas Širvintose mena komandos Širvintų „Žalgiris", Širvintų „Nemunas", Širvintų „Naujas gyvenimas", Širvintų „Agronomas", Širvintų „Jaunystė", „Širvinta", „Širvintos". Tai pavadinimai komandų, kurios Širvintose futbolo tradicijas kūrė nuo 1956 m.

XXI a. pradžioje stadionas rekonstruotas – iki tol čia buvo įmirkusi žemė, ją reikėjo melioruoti. Po rekonstrukcijos stadionas iškilmingai atidarytas 2018 m. birželio 2 d. Iškart po atidarymo vyko kelerios rungtynės, kurių kulminacijoje susitiko FK Širvinta Širvintos ir FK Trakai komandos. Gausiai susirinkusius į šventę ir pirmąsias čia vykusias rungtynes sveikino rajono merė Živilė Pinskuvienė, seimo pirmininko pavaduotojas Gediminas Kirkilas, seimo narys Petras Čimbaras, teisingumo ministras Elvinas Jankevičius, garsus futbolininkas Deividas Česnauskis ir kiti svečiai.

2019 m. gegužės 22 d. stadione vyko Rimanto Turskio vardo turnyras, į jį atvyko ir prezidento žmona Diana Nausėdienė.

Stadionas
---------

Futbolo aikštės dydis – 7848 m², yra perimetro tvora, tribūną nuo aikštės skiria plastiku dengtas metalo tinklas ir kamuolio gaudyklės už vartų. Yra persirengimo patalpos, keturi dušai, tualetas ir kriauklė. Aikštėje sertifikuoti standartiniai futbolo vartai (2,44×7,32 m) ir sertifikuoti treniruočių vartai (2×3 m), 500 vietų tribūna, paklotos betono trinkelės aplink visą aikštę. Futbolo aikštės kampuose stovi keturi šviestuvai, užtikrinantys 150 liuksų apšvietimą. Šalia futbolo aikštės įrengta krepšinio aikštelė, šuoliaduobė ir 100 metrų bėgimo takas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Futbolo stadionas. Sirvintusportas.lt (tikrinta 2023-02-19).
2. ↑  Širvintų stadionas - Širvintos. Europlan-online.de (tikrinta 2023-02-19).
3. ↑  Širvintų stadionas. Soccerway.com (tikrinta 2023-02-19).
4. ↑  Širvintų stadionas. (tikrinta 2023-02-19).
5. ↑  Širvintose - istorinis sporto įvykis – atidarytas naujas futbolo stadionas. Archyvuota kopija 2023-02-19 iš Wayback Machine projekto. 2018-06-04, Sirvintos.lt (tikrinta 2023-02-19).
6. ↑  Širvintose atidarytas modernus futbolo stadionas. 2018-06-05, Manokrastas.lt (tikrinta 2023-02-19).
7. ↑  Karštas reportažas: Širvintose istorinis sporto įvykis – atidarytas naujas futbolo stadionas. 2018-06-05, Sirvinta.net (tikrinta 2023-02-19).
8. ↑  Sirvintos.lt Facebook.com (tikrinta 2023-02-19).
9. ↑  Širvintos – tarp trijų išrinktųjų. Kaip to pasiekta? 2017-10-31, Sirvinta.net (tikrinta 2023-02-19).
72°00′ p. pl. 5°00′ r. ilg.﻿ / ﻿72.000°š. pl. 5.000°r. ilg.﻿ / 72.000; 5.000

Naujosios Švabijos teritorija
**Naujoji Švabija** (vok. *Neuschwabenland*) – teritorija Antarktidoje, „vokiečių antarktinis sektorius" tarp 4°50' ir 16°30' rytų ilgumos, į kurį 1939–1945 m. reiškė teritorines pretenzijas nacistinė Vokietija. Formaliai nuo šių pretenzijų vokiečiai neatsiribojo iki šiol. Naujosios Švabijos teritorija buvo apibrėžta Karalienės Modos Žemėje, kurią nuo 1938 m. sava laiko Norvegija.

Istorija
--------

Naciams atėjus į valdžią Antarktida buvo laikoma potencialia Trečiojo Reicho interesų teritorija. Kilo idėja surengti į žemyną civilinę ekspediciją, palaikomą valstybės ir bendradarbiaujant su Lufthansa. Ekspedicija turėjo ištirti konkrečią teritoriją, vėliau ją paskelbti priklausančia Vokietijai. Kelionei pasirinktas transatlantinis laivas, pavadintas istorinio vokiečių regiono vardu „Švabija", nuo 1934 m. gabenęs pašto siuntas. Ekspedicijai vadovavo patyręs poliarininkas kapitonas Alfred Ritscher. Hamburge prieš laivo išvykimą lankėsi amerikietis poliarininkas Richard E. Byrd, kuris buvo pakviestas dalyvauti ekspedicijoje, bet atsisakė.

Vokiečių antarktinė ekspedicija vyko 1938–1939 m. Jos metu buvo ištirtas didžiulis, apie 600 000 kv. km rajonas tarp 13° vakarų ilgumos ir 22° rytų ilgumos. Kas 25–30 km iš lėktuvų buvo išmesti riboženkliai, padaryta virš 11 000 fotonuotraukų, apėmusių apie 360 000 kv. km plotą. Ekspedicijos metu atrasta laisva nuo ledų Širmacherio oazė.

Į šį regioną planuotai kitai ekspedicijai sutrukdė prasidėjęs Antrasis pasaulinis karas. Vėliau sklandė gandai, neva vokiečiai ten įkūrę slaptą karinę bazę 211 „Naujasis Berlynas". 

Naujoji Švabija nacių Vokietijoje išleistame pasaulio žemėlapyje.

Literatūra
----------

* Alfred Ritscher: *Wissenschaftliche und fliegerische Ergebnisse der Deutschen Antarktischen Expedition 1938/39*. Koehler & Amelang, Leipzig 1942, S. 1–304.
* Heinz Schön: *Mythos Neuschwabenland. Für Hitler am Südpol – die deutsche Antarktisexpedition 1938–1939*. Bonus, Selent 2004, ISBN 978-3-935962-05-6.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2015-07-12 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Naujoji Švabija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Laivas „Švabija" (nuotraukos)