*Kitos reikšmės – Liublino vaivadija (reikšmės).*

| Liublino vaivadijaWojewództwo lubelskie |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Liublino vaivadijos vėliava | Liublino vaivadijos herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Administracinis centras** | Liublinas |
| **Pavietai** | 20 |
|  |
| **Gyventojų** (2014) | 2 156 150 |
| **Plotas** | 25 122,46 km² |
| **Tankumas** (2014) | 86 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | Lubelskie |
|  **Vikiteka** | Liublino vaivadijaVikiteka |

**Liublino vaivadija** (lenk. *województwo lubelskie*) – vaivadija esanti Lenkijos pietryčiuose. Vaivadijos sostinė – Liublinas. Šiaurėje ir vakaruose ribojasi su Mazovijos vaivadija, pietvakariuose – Švento Kryžiaus vaivadija, pietuose – Pakarpatės vaivadija, pietryčiuose su Ukraina ir šiaurės rytuose su Baltarusija. Vaivadija sudaro 8 % šalies ploto.

Istorija
--------

Nuo V a. pr. m. e. iki VIII a. šiaurinėje dabartinės vaivadijos teritorijoje gyveno baltų gentis – jotvingiai, o pietinėje slavų gentys volynėnai, lendai, dulebai ir vyslėnai. X a. pabaigoje didžiąją dalį rytinių žemių užėmė Kijevo Rusia, o vakarines Lenkijos karalystės Sandomiero kunigaikštystė. Žlugus Kijevo Rusios valstybei rytinėje šių žemių dalyje XII a. susikūrė Haličo-Volynės kunigaikštystė, kuriai žlungant dėl šių žemių kovojo Lietuvos Didžioji kunigaikštystė, Lenkijos karalystė ir kryžiuočiai. XIV a. pabaigoje LDK prisijungė šiaurės rytines dabartinės vaivadijos žemes, kurios buvo prijungtos prie Trakų vaivadijos, kur 1566 m. buvo įkurta Bresto vaivadija, egzistavusi iki 1795 metų. Lenkijai atitekusios žemės buvo prijungtos prie Sandomiero vaivadijos ir Rusios vaivadijos Chelmo žemių. 1474 m. iš rytinių Sandomiero vaivadijos žemių buvo sukurta nauja Liublino vaivadija, kuri iki 1795 m. Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo priklausė Lenkijos karalystės Mažosios Lenkijos provincijai. Rusios vaivadija 1772 m. po Pirmojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Habsburgų monarchijai.

Nuo 1795 m. iki 1809 m. visa dabartinės vaivadijos teritorija priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijai. 1809–1816 m. šiaurinė dalis priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui, o pietinė Liublino departamentui.

1816–1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai ir Liublino vaivadijai. 1837–1844 m. šiaurinės žemės priklausė Palenkės gubernijai, kuri 1844 m. prijungta prie Liublino gubernijos. 1867 m. šiaurinės žemės buvo prijungtos prie naujai sukurtos Sedlcų gubernijos, kurios jai priklausė iki 1912 metų. Pietinės žemės iki 1912 m. priklausė Liublino gubernijai. 1912–1915 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė Chelmo gubernijai.

1915–1918 m. pietinė dalis priklausė Vokietijos imperijos, Lenkijos karalystės, Liublino generalgubernijai, o šiaurės rytinė dalis Oberostui. 1917–1920 m. pietrytinės žemės priklausė Ukrainos Liaudies Respublikai. 1920–1939 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė II Lenkijos Respublikos Liublino vaivadijai. 1939–1945 m. visos dabartinės vaivadijos žemės priklausė Trečiojo Reicho Generalgubernijai.

1945–1975 m. priklausė Lenkijos Liaudies Respublikos Liublino vaivadijai, kurios ribos buvo beveik tokios pačios kaip ir dabartinės vaivadijos. 1975–1998 m. priklausė Liublino, Zamostės, Chelmo, Palenkės Bialos, Sedlcų ir Tarnobžego vaivadijoms.

Dabartinė vaivadija įkurta 1999 m. sausio 1 d. sujungiant Liublino, Zamostės, Chelmo vaivadijas ir dalį Palenkės Bialos, Sedlcų ir Tarnobžego vaivadijų žemių, remiantis 1998 m. vietinės valdžios reorganizacijos aktu.

Dalis dabartinių Palenkės Radzino, Vlodavos, Parčevo ir Palenkės Bialos apskričių žemių nuo XIII–XIV a. iki 1795 m. priklausė Lietuvos Didžiajai kunigaikštystei.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Vaivadijos administracinis suskirstymas
Vaivadija sudaryta iš 20 apskričių ir 4 miestų-apskričių. Vaivadijoje yra 213 valsčių, iš kurių 20 miesto tipo, 22 kaimo-miesto ir 171 kaimo tipo.

|  |  |
| --- | --- |
| * Palenkės Bialos apskritis
* Bilgorajaus apskritis
* Chelmo apskritis
* Hrubiešuvo apskritis
* Liublino Januvo apskritis
* Krasnistavo apskritis
* Krašniko apskritis
* Liubartuvo apskritis
* Liublino apskritis
* Lenčnos apskritis
 | * Lukuvo apskritis
* Liublino Opolės apskritis
* Parčevo apskritis
* Pulavų apskritis
* Palenkės Radzino apskritis
* Rikų apskritis
* Švidniko apskritis
* Liublino Tomašuvo apskritis
* Vlodavos apskritis
* Zamostės apskritis
 |

**Miestai-apskritys**

* Palenkės Biala
* Chelmas
* Liublinas
* Zamostė

Geografija
----------

Gamtinis vaivadijos žemėlapis
Vaivadijos kelių žemėlapis
Vaivadijos vakarinės žemės priklauo istoriniam Mažosios Lenkijos regionui, rytinės istoriniams Polesės ir Voluinės regionams, o šiaurinės XIX a. nuo Palenkės istorinio regiono atskirtam Pietinės Palenkės istoriniam regionui. Vaivadija išsidėsčiusi Pietinė Palenkės žemumoje, Voluinės Polesėje, Liublino aukštumoje, Voluinės aukštumoje ir Sandomiero slėnyje. Didžiausios upės tekančios vaivadijos teritorijoje yra: Vysla, Vakarinis Bugas, Vepšas ir Kžna.

Miestai ir miesteliai
---------------------

Vaivadijoje yra 42 miesto statusą turinčios gyvenvietės, 4 iš jų sudaro atskirus miestus-apskritis ir 20 miesto tipo valsčius.

| Nr. | Herbas | Miastas | Gyventojai | Plotas (km²) | Gyventojų tankis (gyv./km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Liublinas | 350 462 | 147 | 2377 |
| 2. |  | Chelmas | 67 693 | 35,28 | 1918,7 |
| 3. |  | Zamostė | 66 519 | 30,34 | 2193 |
| 4. |  | Palenkės Biala | 57 790 | 49,40 | 1168,4 |
| 5. |  | Pulavai | 49 066 | 50,61 | 969,5 |
| 6. |  | Švidnikas | 40 050 | 20,35 | 1968 |
| 7. |  | Krašnikas | 35 642 | 25,52 | 1397 |
| 8. |  | Lukuvas | 31 120 | 35,75 | 852,2 |
| 9. |  | Bilgorajus | 27 341 | 21,10 | 1295 |
| 10. |  | Liubartuvas | 22 793 | 13,92 | 1648 |
| 11. |  | Lenčna | 21 084 | 19 | 1110 |
| 12. |  | Liublino Tomašuvas | 19 991 | 13,29 | 1506 |
| 13. |  | Krasnistavas | 19 808 | 42,13 | 470,6 |
| 14. |  | Hrubiešuvas | 18 350 | 33,03 | 578,6 |
| 15. |  | Demblinas | 17 665 | 38,33 | 461 |
| 16. |  | Palenkės Mendzyžecas | 17 088 | 20,03 | 853,1 |
| 17. |  | Palenkės Radzinas | 16 047 | 19,31 | 831 |
| 18. |  | Vlodava | 13 918 | 17,97 | 756 |
| 19. |  | Liublino Januvas | 11 963 | 14,84 | 808 |
| 20. |  | Parčevas | 10 228 | 8,05 | 1277 |
| 21. |  | Poniatova | 9 644 | 15,26 | 632 |
| 22. |  | Rikai | 9 636 | 27,22 | 354 |
| 23. |  | Liublino Opolė | 8 739 | 15,12 | 578 |
| 24. |  | Belžicė | 6 958 | 23,46 | 297 |
| 25. |  | Terespolis | 6 001 | 10,11 | 594 |
| 26. |  | Bichava | 5 297 | 6,69 | 791,8 |
| 27. |  | Ščebžešinas | 5 255 | 29,12 | 180 |
| 28. |  | Rejoviec Fabričnai | 4 474 | 14,28 | 313 |
| 29. |  | Nalenčuvas | 4 200 | 13,82 | 303,9 |
| 30. |  | Žemutinis Kazimieras | 3 485 | 30,44 | 114,49 |
| 31. |  | Kockas | 3 484 | 16,78 | 208 |
| 32. |  | Tarnogrodas | 3 396 | 10,69 | 318 |
| 33. |  | Zviežinecas | 3 297 | 4,82 | 684 |
| 34. |  | Krasnobrudas | 3 075 | 6,99 | 430 |
| 35. |  | Stoček Lukovskai | 2 718 | 9,15 | 297 |
| 36. |  | Anopolis | 2 654 | 7,73 | 343 |
| 37. |  | Piaskai | 2 634 | 8,43 | 312 |
| 38. |  | Juzefuvas | 2 418 | 5 | 484 |
| 39. |  | Laščuvas | 2 341 | 5,01 | 467 |
| 40. |  | Liublino Ostruvas | 2 206 | 29,77 | 75 |
| 41. |  | Tišovcė | 2 144 | 18,52 | 116 |
| 42. |  | Frampolis | 1 408 | 4,67 | 301 |

Galerija
--------

* LiublinasLiublinas
* ChelmasChelmas
* Palenkės BialaPalenkės Biala
* ZamostėZamostė

Šaltiniai
---------

1. Główny Urząd Statystyczny, dane za rok 2014, stan na 01.01.2014.
2. ↑  Główny Urząd Statystyczny, dane za rok 2014, stan na 01.01.2014.
3. Główny Urząd Statystyczny, dane za rok 2014, stan na 01.01.2014.
4. ↑  Główny Urząd Statystyczny, dane za rok 2014, stan na 01.01.2014.
5. ↑
6. ↑   Archyvuota kopija 2023-03-24 iš Wayback Machine projekto.
7. ↑   Archyvuota kopija 2014-12-30 iš Wayback Machine projekto.

* Apskrities statistika (Polskawliczbach.pl)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLenkijos vaivadijos |
| --- |
|  |
| 
Didžiosios Lenkijos vaivadija • Kujavijos Pamario vaivadija • Liublino vaivadija • Liubušo vaivadija • Lodzės vaivadija • Mazovijos vaivadija • Mažosios Lenkijos vaivadija • Opolės vaivadija • Pakarpatės vaivadija • Palenkės vaivadija • Pamario vaivadija • Silezijos vaivadija • Švento Kryžiaus vaivadija • Vakarų Pamario vaivadija • Varmijos Mozūrų vaivadija • Žemutinės Silezijos vaivadija  |  |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLenkijos Liaudies Respublikos administracinis suskirstymas (1944-1975) m. |
| --- |
|  |
| Vaivadijos | 
Balstogės vaivadija • Bydgoščiaus vaivadija (nuo 1950) • Gdansko vaivadija • Katovicų vaivadija (nuo 1950) • Kelcų vaivadija • Košalino vaivadija (nuo 1950) • Krokuvos vaivadija • Liublino vaivadija • Lodzės vaivadija • Olštyno vaivadija (nuo 1946) • Pamario vaivadija (nuo 1950) • Poznanės vaivadija • Silezijos vaivadija (iki 1950) • Ščecino vaivadija (nuo 1946) • Varšuvos vaivadija • Vroclavo vaivadija (nuo 1946) • Zeliona Guros vaivadija (nuo 1950) • Žešuvo vaivadija  |  |
|  |
| Miestai vaivadijos | 
Krokuva (nuo 1957) • Lodzė (nuo 1944) • Poznanė (nuo 1957) • Varšuva • Vroclavas (nuo 1957)  |

 |