|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Ankašo departamentas*Departamento de Áncash* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Peru vėliava Peru |
| **Administracinis centras** | Huarasas |
| **Provincijų** | 20 |
|  |
| **Gyventojų** (2017 m.) | 1 083 519 |
| **Plotas** | 35 039 km² |
| **Tankumas** (2017 m.) | 31 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Ankašo departamentasVikiteka |

**Ankašo departamentas** (isp. *Departamento de Ancash*, keč. *Anqash suyu*) – vienas iš 24 Peru departamentų. Įsikūręs Ramiojo vandenyno pakrantėje. Šiaurėje ribojasi su La Libertado, rytuose – su Huanuko ir Pasko, pietuose – su Limos regionais. Administracinis centras – Huarasas.

Istorija
--------

Ankaše 600–400 m. pr. m. e. gyvavo pirmoji žinoma Peru kultūra – čavinai. Nuo jų gyvavimo laikotarpio Ankaše yra išlikę Čavino kultūros statinių. Vėliau teritorija buvo užkariauta inkų. Santos slėnio gyventojai buvo asimiliuoti su inkais. XVI a. Ankaše pasirodė ispanai. Konkistadoras Jeronimo de Alvaradas Santosas slėnyje įkūrė Huaraso miestą. Ankašo regionas dabartinį pavadinimą įgijo 1839 m. po prezidento Agustinas Gamara įsako. Lig tol teritorija vadinosi Huajlaso regionu. Žodis *Anqash* kečujų kalba reiškia „turkio mėlynumas". 1970 m. Ankašą nusiaubė galingas žemės drebėjimas, kurio metu žuvo daugiau nei 50 tūkst. žmonių.

Geografija
----------

Ankašo regionas užima 2,8 % Peru ploto. Teritorijos rytinėje dalyje driekiasi Andų kalnai, kuriuos sudaro 2 svarbiausi kalnagūbriai: *Cordillera Negra* ir *Cordillera Blanca*. Šias kalnų grandines skiria Santos upės suformuotas *Callejón de Huaylas* slėnis. Ši upė suformuoja ir dar keletą kanjonų. Toliau rytuose Maranjono upė taip pat suformuoja gilų kanjoną. Aukščiausia viršukalnė yra 6768 m Uaskarano kalnas. Taip pat yra aukštos Alpamajo, Čopikalkio, Saprarachu, Huandojo, Pastouri viršukalnės. Tuo tarpu pajūryje driekiasi lygumos, išraižytos lagūnų. Dėl šaltosios Humbolto srovės Kostoje driekiasi dykynės. Šalia kranto yra iškilusios kelios nedidelės salelės: Tortuga, La Viuda, Blanka, Santa.

Gyventojai
----------

Ankaše gyvena virš 1 mln. gyventojų, kurių daugume metisai. Gyventojai susitelkę kalnų slėniuose, ypač Callejón de Huaylas. Dalis gyventojų gyvena pakrantėje. Rečiausiai gyvenamos aukštikalnių sritys ir Kostos dykynės. Skurdo lygis regione 61,1 %. Didžiausi miestai: Čimbotė, Huarasas, Karasas, Jungajas, Pomabamba.

Ekonomika
---------

Pakrantėse pagrindinis verslas – žvejyba. Vandenyno vandenyse veisiasi virš 700 žuvų rūšių. Čimbotė yra vienas svarbiausių šalies žvejybos uostų. Kalnuose auginamos bulvės, kviečiai, miežiai, vystoma gyvulininkystė (daugiausia galvijai ir avys). Cinko, geležies, anglies, vario, švino gavyba. Metalurgijos pramonė. Turizmas. Svarbiausi turistiniai objektai yra Uaskarano nacionalinis parkas, *Chavín de Huántar* archeologinė vietovė ir kt.

Provincijos
-----------

Čavin de Uantaras
Ankašas yra padalintas į 20 provincijų. Skliaustuose pateikta sostinė.

* Aicha (Aicha)
* Antonio Raymondi (Ljameljinas)
* Asunsjonas (Čakasas)
* Bolonesis (Čikijanas)
* Karuasas (Karuasas)
* Carlos Fermín Fitzcarrald (San Luisas)
* Kasma (Kasma)
* Korongas (Korongas)
* Huarasas (Huarasas)
* Varis (Varis)
* Huarmėjus (Huarmėjus)
* Huajlasas (Karasas)
* Mariscal Luzuriaga (Piskobamba)
* Okrosas (Okrosas)
* Paljaska (Kabana)
* Pomabamba (Pomabamba)
* Rekuajus (Rekuajus)
* Santa (Čimbotė)
* Sihuasas (Sihuasas)
* Jungajus (Jungajus)

| Peru departamentai | Peru State Flag |
| --- | --- |
| Ajakučas | Amazonė | Ankašas | Apurimakas | Arekipa | Chuninas | Huankavelika | Huanukas | Ika | Kachamarka | Kaljao | Kuskas | La Libertadas | Lambajekė | Lima | Loretas | Madre de Diosas | Mokegva | Paskas | Piura | Punas | San Martinas | Takna | Tumbesas | Ukajalis |
|  **Limos provincija nepriklauso nė vienam departamentui.** |