| Rudkalenk. *Rudka* |
| --- |
|        |
| *Kaimo rūmai* |
|  |
| 

RudkaRudka

52°43′42″ š. pl. 22°43′50″ r. ilg.﻿ / ﻿52.72833°š. pl. 22.73056°r. ilg.﻿ / 52.72833; 22.73056﻿ (Rudka (Bielsko apskritis))Koordinatės: 52°43′42″ š. pl. 22°43′50″ r. ilg.﻿ / ﻿52.72833°š. pl. 22.73056°r. ilg.﻿ / 52.72833; 22.73056﻿ (Rudka (Bielsko apskritis)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Palenkės vaivadija Palenkės vaivadija |
| **Apskritis** | Bielsko apskritis |
| **Valsčius** | Rudkos valsčius |
|  |
| **Gyventojų** () | 1 400  |
|  |
| **Pašto kodas** | PL 17-123 |
| **Tinklalapis** | rudka.podlaskie.prv.pl/ |

 *Kitos reikšmės – Rudka (reikšmės).*
**Rudka** (lenk. *Rudka*) – kaimas Lenkijos šiaurės rytuose, Rudkos valsčiuje, Bielsko apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 32 km į vakarus nuo Bielsko ir apie 53 km į pietvakarius nuo vaivadijos centro Balstogės. Per kaimą eina vaivadijos kelias Nr. DW681.

Istorija
--------

Nuo V a. pr. m. e. iki X a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis - jotvingiai. XIII a.-XIV a. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė. Gyvenvietė buvo įkurta XIV a. antroje pusėje. 1442 m. pastatyta pirmoji kaimo bažnyčia ir įkurta Rudkos Šv. Trejybės parapija. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose kaimas paminėtas 1451 metais. Nuo XIII a.-XIV a. iki 1513 m. priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Palenkės vaivadijai. XVI a. kaimas priklausė Hlebavičių šeimai, vėliau Mikalojui Kiškai ir kitiems Kiškų šeimos nariams iki 1647 metų. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijos valdose. Nuo 1647 m. iki 1902 m. priklausė Osolinskių šeimai. 1664, 1728 ir 1774 m. kaimas gavo privilegijas rengti turgus ir muges. 1737 m. dėl prastos būklės buvo uždaryta medinė kaimo bažnyčia. 1753-1759 m. pastatyta nauja mūrinė barokinio architektūros stiliaus bažnyčia. 1763 m. pastatyti Rudkos Osolinskių rūmai, kurių statybas užsakė ir finansavo Aleksandras Motiejus Osolinskis. 1790 m. kaime gyveno apie keliasdešimt žydų. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. XIX a. pradžioje kaime buvo 64 namai ir 500 gyventojų. 1807-1842 m. priklausė Rusijos imperijos, Balstogės sričiai, 1842-1914 m. Gardino gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. 1919-1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1921 m. kaime buvo 166 namai ir 1060 gyventojų. 1939-1941 m. priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Bielsko rajonui. 1941-1944 m. priklausė Trečiojo reicho, Balstogės sričiai. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945-1999 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1945 m. kaime gyveno 1541 gyventojas. 1959 m. atidaryta žemės ūkio mokykla. 1960 m. gegužės mėnesį kaime kilo didelis gaisras, kurio metu sudegė nemažai kaimo pastatų. 

* Osolinskių rūmaiOsolinskių rūmai
* Rūmų fasadasRūmų fasadas
* Rūmų galinė pusėRūmų galinė pusė

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-04-23 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑
3. ↑
4. ↑   Archyvuota kopija 2014-12-30 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRudkos valsčiaus gyvenvietės |
| --- |
|  |
| 
Juzefinas • Karpas • Koce Borovė • Nemije Jarnontai • Nemije Novė • Nemije Sklodai • Nemije Starė • Nemije Zombkai • Olendai • Rudka  |  |

 |