**Verslo administravimo magistras** (angl. *Master of Business Administration, MBA*) – kvalifikacinis laipsnis, suteikiamas, baigus podiplomines vadybos studijas.

Magistrantūra ir MBA
--------------------

Londono verslo mokykla kartu su Vartono verslo mokykla jau trečius metus iš eilės išrinkta geriausia pasaulyje, vertinant verslo vadybos magistro studijų programą.
 Baigusieji Stanfordo verslo mokykla vidutiniškai uždirba daugiausiai – 183 260 USD per metus.
MBA ir magistro studijos gali esmingai skirtis. MBA gali būti tik profesinė kvalifikacija, liudijanti apie praktines žinias, o ne akademinis laipsnis ar vardas. Magistrantūra – plačios teorinės studijos, kurias baigus, suteikiamas akademinis laipsnis, kurį įgijus suteikiama teisė stoti į doktorantūrą. Magistro studijoms baigti yra būtinas magistro darbas. MBA kvalifikacijos atveju tai ne visada būtina. Magistrantūros studijos – antrosios pakopos studijos (bakalauro – pirmosios), MBA – specialiosios profesinės studijos.

MBA studijos taip pat dažnai skirstomos į:

* **EMBA** (Executive MBA) – tai verslo administravimo studijos aukščiausio lygio vadovams. Paprastai su bent 10-12 metų darbinės patirties
* **IMBA** (International MBA) – verslo administravimo studijos, kuriose didelis dėmesys skiriamas tarptautinei arenai, kultūriniams skirtumas, didelių pasaulinių korporacijų valdymui.

Specialūs programos reikalavimai, pvz. aukštasis išsilavinimas (bakalauro, specialisto, magistro ir prilygintas jiems diplomas).

Studijų kaina
-------------

Studijų kaina skiriasi. Magistro studijos Vilniaus universiteto Tarptautinio verslo mokykloje atsieis 12.000 Lt per 1,5 metų, 27.600 Lt – mokslai ISM, apie 39.500 Lt reikia mokėti BMI. Europoje EMBA kaina svyruoja apie 140.000 Lt už visas studijas. Dvejų metų MBA programa elitinėje Harvardo verslo mokykloje kainuoja 230.000 Lt, IE verslo mokykloje Madride 13 mėnesių IMBA programa – 200.000 Lt , panašiai ir Londono verslo mokykloje.

Karjera
-------

Tyrimai rodo, kad baigusieji prestižinę INSEAD verslo mokyklą Prancūzijoje ir pradėjusieji dirbti finansų srityje po trejų metų vidutiniškai uždirba 280.000 Lt per metus (priešmokestinė suma). Tie, kurie pasirenka konsultacijų verslą ir gamybą, gauna kiek mažiau – 250.000 Lt.

Lietuvoje
---------

Lietuvoje dabar vadovams skirtą, o pasaulyje neoficialiai „lengvuoju MBA" vadinamą EMBA (angl. *Executive Masters of Business Administration*) siūlo jau du VU TVM konkurentai: Baltijos vadybos institutas ir ISM Vadybos ir ekonomikos universitetas.

Vertinimai
----------

MBA pasaulyje laikomas universaliausiu verslo išsilavinimu ir viena geriausių investicijų į didesnio uždarbio perspektyvas. Todėl rinkoje programą stengiasi pasiūlyti daugelis verslo mokyklų, o darbdaviams absolventus tenka rinktis ir vertinti pagal mokyklos reputaciją, atsižvelgti į programos akreditaciją federacijoje ar vertinti programas pagal mokyklos partnerių vardus.

Bet ne visi tokias programas vertina teigiamai. Pavyzdžiui, Henris Mintsbergas yra kritiškai atsiliepęs apie Verslo administravimo magistro studijas, kurios, jo teigimu, „paruošia žmones vadovauti niekam", neparengia vadovų, galinčių gerai klausytis kitų.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Verslo vadybos mokykla
* Verslo administravimo bakalauras
* Verslo administravimo daktaras
* Sloan draugijos programa

Nuorodos
--------

* Versus – Karjeros mašinos Archyvuota kopija 2011-09-17 iš Wayback Machine projekto.
* Financial Times' Global MBA Rankings 2011 Archyvuota kopija 2011-12-08 iš Wayback Machine projekto.
* IE Business School IMBA Archyvuota kopija 2012-05-12 iš Wayback Machine projekto.
* MBA Today

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Financial Times' Global MBA Rankings 2011
2. 1 2 3  „Tarp magistro ir MBA – ne viena mylia" Archyvuota kopija 2012-11-30 iš Wayback Machine projekto. 2005 09 01, VŽ, Nr. 168, Mano karjera, Nr. 35, 2 p.
3. ↑  Europos humanitarinio universiteto Verslo administravimo (MBA) programa Archyvuota kopija 2011-08-29 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  IE IMBA programos kaina ir mokesčiai
5. 1 2  Verslo Žinios – Lietuviška MBA bus Archyvuota kopija 2012-11-30 iš Wayback Machine projekto.
6. ↑  „The Economist", „Henry Mintzberg", 2009-01-16,