recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Didysis įsakymas** (arba **Didžiausias Įsakymas** )  yra terminas, naudojamas Naujajame Testamente apibūdinti pirmąjį iš dviejų Jėzaus paminėtų įsakymų Mato 22:35–40, Morkaus 12:28–34 ir Jam paminėto atsakant Luko 10:27:

 ... ir vienas iš jų, Įstatymo mokytojas, mėgindamas Jį, paklausė: „Mokytojau, koks įsakymas yra didžiausias Įstatyme?" Jėzus jam atsakė: „,Mylėk Viešpatį, savo Dievą, visa savo širdimi, visa savo siela ir visu savo protu.' "Tai pirmasis ir didžiausias įsakymas. Antrasis – panašus į jį: ,Mylėk savo artimą kaip save patį'. Šitais dviem įsaykmais remiasi visas Įstatymas ir Pranašai".

– *Mato 22:35-40*

Dauguma krikščionių konfesijų mano, kad šie du įsakymai kartu sudaro krikščionių religijos esmę.

Naujojo Testamento sąskaitos
----------------------------

### Mato evangelija

  ... ir vienas iš jų, Įstatymo mokytojas, mėgindamas Jį, paklausė: „Mokytojau, koks įsakymas yra didžiausias Įstatyme?" Jėzus jam atsakė: „,Mylėk Viešpatį, savo Dievą, visa savo širdimi, visa savo siela ir visu savo protu.' "Tai pirmasis ir didžiausias įsakymas. Antrasis – panašus į jį: ,Mylėk savo artimą kaip save patį'. Šitais dviem įsaykmais remiasi visas Įstatymas ir Pranašai".
– *Mato 22:35-40*

### Morkaus evangelija

Morkaus evangelijoje Šema yra įtraukta:
 Vienas iš Rašto žinovų, girdėjęs juos besiginčijant ir supratęs, kaip puikiai Jėzus jiems atsakinėjo, priėjo ir paklausė Jį: „Koks yra visų pirmasis įsakymas?" Jėzus jam atsakė: „Pirmasis yra šis: 'Klausyk, Izraeli, – Viešpats, mūsų Dievas, yra vienintelis Viešpats; tad mylėk Viešpatį, savo Dievą, visa savo širdimi, visa savo siela, visu savo protu ir visomis savo jėgomis', – tai pirmasis įsakymas. Antrasis panašus į jį: 'Mylėk savo artimą kaip save patį'. Nėra jokio kito įsakymo, didesnio už šiuodu".
– *Morkaus 12:28-31*

### Luko evangelija

 Štai atsistojo vienas Įstatymo mokytojas ir, mėgindamas Jį, paklausė: „Mokytojau, ką turiu daryti, kad paveldėčiau amžinąjį gyvenimą?" Jis tarė: „O kas parašyta Įstatyme? Kaip skaitai?" Tas atsakė: „ 'Mylėk Viešpatį, savo Dievą, visa savo širdimi, visa savo siela, visomis savo jėgomis ir visu savo protu, ir savo artimą kaip save patį' ". Jėzus jam tarė: „Gerai atsakei. Tai daryk, ir gyvensi".
– *Luko 10:25-28*

Senojo Testamento nuorodos
--------------------------

### Kunigų 19:18

Nekeršykite ir atleiskite savo artimui. Mylėkite savo artimą kaip patys save. Aš esu Viešpats.
 – *Kunigų 19:18*

### Pakartotino Įstatymo

 Klausyk, Izraeli! Viešpats, mūsų Dievas, yra vienintelis Dievas! Mylėk Viešpatį, savo Dievą, visa širdimi, visa siela ir visomis jėgomis.
– *Pakartotino Įstatymo 6:4-5*


1. ↑
| **Ove Andersson** |
| --- |
| Ove Andersonas Monako Grand Prix 2002Ove Andersonas Monako Grand Prix 2002 |
| **Karjera Pasaulio ralio čempionate** |
| Tautybė | Švedija švedas |
| Aktyvumas | 1973−1982 |
| Komanda (-os) | Toyota, Toyota Team Europe |
| Dalyvauta ralių | 28 |
| Čempionas | 0 |
| Pergalių | 1 |
| Podiumai     | 7 |
| Laimėta greičio ruožų | 20 |
| Taškai | 32 |
| Pirmas ralis | 1973 m. Monte Karlo ralis |
| Pirma pergalė | 1975 m. Safario ralis |
|  |  |
| Paskutinis ralis | 1982 m. Dramblio Kaulo Kranto ralis |

**Ove Andersonas** (šved. *Ove Andersson*; 1938 m. sausio 3 d. Upsala, Švedija – 2008 birželio 11 d. Oudtšurnas, PAR) – buvęs švedų ralio pilotas ir Toyota F1 komandos galva (2002–2003 m.). Pravardė – „Påven" („Tėvas").

Biografija
----------

1971 m. laimėjo Monte Karlo, Sanremo, Austrijos kalnų ir Akropolio ralius.

Po Pasaulio ralio čempionato atsiradimo 1973 m. Andersonas pabuvojo ant 7 podiumų iš 28 lenktynių (daugiausiai už Toyota Celica vairo).

Kartu su šturmanu Arne Chersu, 1975 m. nugalėjo Safario ralyje vairuodamas Peugeot 504.

1970-ųjų pradžioje Andersonas sukūrė nuosavą ralio komandą – *Andersson Motorsport*, vėliau tapusia Toyota Team Europe. Ši komanda turėjo didelį pasisekimą Pasaulio ralio čempionate.

2002–2003 m. buvo Toyota F1 komandos galva. Po atsistatydinimo iš šio posto dirbo Toyota Motorsport konsultantu.

2008 m. birželio 11 d. Ove Andersonas žuvo senovinių automobilių ralio reido varžybose, netoli Džordžo miesto (PAR).

Pasaulio ralio čempionato pergalės
----------------------------------

| Nr. | Ralis | Sezonas | Šturmanas | Automobilis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kenija 23-iasis Safario ralis | 1975 | Arne Hertz | Peugeot 504 |

Išnašos
-------

1. ↑


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ove Andersson** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Ričardas Žurinskas** |
| --- |
| Gimė | 1962 m. rugsėjo 19 d. (60 metų)Klaipėda |
| Sutuoktinis (-ė) | Gitana |
| Vaikai | Mažvydas, Alvita |
|  |
| Veikla | politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1989 m. Lietuvos demokratinė darbo partija |

**Ričardas Žurinskas** (g. 1962 m. rugsėjo 19 d. Klaipėdoje) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1980 m. baigė Klaipėdos 5-ąją vidurinę mokyklą ir įstojo į Kaliningrado aukštąją inžinierinę jūreivystės mokyklą. Nuo 1986 m. pagal nukreipimą – Klaipėdos „Okeanrybflot" bazės trečiasis kapitono padėjėjas, Lietuvos valstybinės žvejybos laivyno įmonės „Jūra" vyr. kapitono padėjėjas.

1992–1993 m. Seimo narys. Išrinktas Klaipėdos Pajūrio vienmandatėje apygardoje. 1996–2014 m. UAB „Uniporta" direktorius.

1989–1999 m. LDDP narys. Žmona Gitana, sūnus Mažvydas, duktė Alvita.

Išnašos
-------

1. ↑  A. Juodokas (1995), *Lietuvos Respublikos Seimas: 1992-1996*, Danielius, p. 278, ISBN 978-9986-442-06-6

Nuorodos
--------

* Biografija (lrs.lt)
| Charošauka*Харошаўка, Хорошевка* |
| --- |
| 

CharošaukaCharošauka

52°20′54″ š. pl. 31°36′02″ r. ilg.﻿ / ﻿52.34833°š. pl. 31.60056°r. ilg.﻿ / 52.34833; 31.60056﻿ (Charošauka)Koordinatės: 52°20′54″ š. pl. 31°36′02″ r. ilg.﻿ / ﻿52.34833°š. pl. 31.60056°r. ilg.﻿ / 52.34833; 31.60056﻿ (Charošauka) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| **Sritis** | Gomelio sritis Gomelio sritis |
| **Rajonas** | Dobrušo rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 144  |

**Charošauka** (blrs. *Харошаўка*, rus. *Хорошевка*) – kaimas pietryčių Baltarusijoje, Gomelio srityje, Dobrušo rajone, 20 km į pietryčius nuo Dobrušo, 1 km nuo Rusijos sienos. Praeina kelias Homelskaja Aharodnaja–Uborkas. Yra karo memorialas.

Istorija
--------

Charošauka šaltiniuose minima nuo XVIII a. tada buvo Čartoriskių valda, pateko į Rečycos apskritį. 1832 m. pastatyta medinė cerkvė. 1897 m. kaime veikė parapinė mokykla, 6 vėjo malūnai, kalvė, plytinė, krautuvė, užvažiuojamieji namai. 1930 m. įkurtas Molotovo kolūkis. 1959 m. Charošaukoje veikė malūnas, lentpjūvė, mechaninės dirbtuvės, devynmetė mokykla, klubas, biblioteka, felčerių-akušerių punktas, ryšių skyrius, 2 parduotuvės.

Šaltiniai
---------

1. 
2. ↑
3. ↑  Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя. Т.1, кн.1. Гомельская вобласць/С. В. Марцэлеў; Рэдкалегія: Г. П. Пашкоў (галоўны рэдактар) і інш. – Мн.: БелЭн, 2004.
**Mats Hummels**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Mats Julian Hummels |
| Gimimo data | 1988 m. gruodžio 16 d. (34 metai) |
| Gimimo vieta | Bergiš Gladbachas, Šiaurės Reinas-Vestfalija, Vokietija |
| Ūgis | 1,92 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | FC Bayern Munich |
| **Numeris** | 5 |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Jaunimo klubai |
| 1995–2006 | Bayern München |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2006–2007 2007–20092008–20092009–20162016–20192019– | Bayern München rezervaiBayern München→ Borussia Dortmund (skol.)Borussia DortmundBayern MünchenBorussia Dortmund | 42 (5)1 (0)25 (1)225 (19)74 (3)64 (6) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 20072007–20102010– | Vokietijos jaunimo iki 20Vokietijos jaunimo iki 21Vokietija Vokietija | 1 (0)21 (5)76 (5) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2021.
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2021. |

**Macas Julianas Humelsas** (g. 1988 m. gruodžio 16 d. Bergiš Gladbache) – Vokietijos futbolininkas, gynėjas. Bundeslygos Borussia Dortmund ir Vokietijos rinktinės žaidėjas.

Karjera
-------

Karjerą pradėjo Bayern München jaunimo akademijoje. 2008 m. sausį buvo paskolintas Dortmundo BVB klubui. 2009 m. vasario mėn. pasirašė € 4 milijonų sutartį su Borussia klubu. Nuo 2010 m. žaidžia nacionalinėje rinktinėje, už kurią yra sužaidęs daugiau nei 30 kartų, įskaitant UEFA Euro 2012 m. čempionatą bei 2014 m. FIFA pasaulio futbolo čempionatą.

Tarptautinė karjera
-------------------

Humelsas buvo pakviestas atstovauti Vokietijos iki 21 m. futbolo rinktinę 2009 m. UEFA iki 21 m. čempionate, kuriame žaidė nedaug. Finale prieš Anglijos vienmečius žaidė iki 83-ios min. Rungtynes rezultatu 4–0 laimėjo vokiečiai.

Nacionalinėje rinktinėje debiutavo 2010 m. gegužės 13 d. Achene, draugiškose rungtynėse prieš Maltos rinktinę. 46-ą min. pakeitė Serdar Tasci. New Tivoli stadione, šeimininkai rungtynes laimėjo 3–0.

Humelsas žaidė pirmose UEFA Euro 2012 m. čempionato rungtynėse prieš Portugaliją. Padėjo rinktinei iškovoti minimalią 1–0 pergalę.

2014 m. FIFA pasaulio futbolo čempionate, birželio 16 d. įmušė antrąjį įvartį, 4–0 rungtynėse prieš Portugalijos rinktinę. Ketvirtfinalyje žaidžiant prieš Prancūziją įmušė vienintelį bei lemiamą įvartį

Dalyvavimas čempionatuose
-------------------------

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių | Įvarčiai | 0Geltonos kortelės0 | 0Raudona kortelė už 2 geltonas0 | 0Tiesioginė raudona kortelė0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pasaulio čempionatai** |
| Brazilija 2014 | 1 vieta | 6 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Rusija 2018 | I etapas | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| **Žemyno čempionatai** |
| Lenkija-Ukraina 2012 | pusfinalis | 5 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Prancūzija 2016 | pusfinalis | 5 | 0 | 2 | 0 | 0 |
| Europa 2020 | aštuntfinalis | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mats Hummels** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Profilis fussballdaten.de svetainėje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Vikaras** (lot. *vicarius* 'pavaduotojas, pakeičiantis') – Senovės Romoje pareigūno titulas, reiškęs tam tikro aukštesnio pareigūno pavaduotoją ar įgaliotinį. Vėliau vikarais buvo vadinami Romos imperijos diocezijų valdytojai.

Vikarai pavaduotojai
--------------------

Visas vikaro pavaduotojo pareigų pavadinimas būdavo sudarytas iš žodžio *vikaras* ir jo viršininko pareigų pavadinimo. Pvz. *pretoriaus vikaras* (lot. *vicarius praetoris*).

Vikaras kaip valdytojas
-----------------------

Po 290 m. imperatorius Diokletianas vykdė nemažai administracinių reformų, pradėdamas dominato laikotarpį Romos istorijoje. Jų metu dalis Romos provincijų buvo sustambintos, buvo sukurtas naujas administracinių vienetų lygis diocezijos. Diocezijas, kurių pradžioje buvo 12, sudarydavo po kelias provincijas. Diocezijų vadovai buvo vadinami *vikarais* (lot. *vicarius*) arba lot. *vices agens praefectorum praetorio* 'pretorionų prefekto pavaduotojas'). Išimtis buvo Rytų diocezija, kurios valdytojas būdavo *komesas* (lot. *comes*).

Pagal *Notitia dignitatum* diocezijų vikarai turėdavo *vir spectabilis* titulą, savo oficijų. Pvz. Ispanijos diocezijos vikaro oficijų sudarė:

* Kurjerių (lot. *agentes in rebus*) scholos princepsas. Jo algos klasė – ducenarijai (lot. *ducenarii*), tie, kurie uždirbdavo per per metus 200 000 sestercijų. Tai buvo aukščiausia algų klasė Romos civilinių valdininkų tarpe.
* Kornikuliarijus (lot. *cornicularius*) – štabo viršininkas.
* Du numerarijai (lot. *numerarii*) – vyriausieji apskaitininkai.
* Komentariensis (lot. *commentariensis*) – oficialaus dienoraščio tvarkytojas.
* Adjutorius (lot. *adiutor*) – adjutantas.
* Abaktis (lot. *ab actis* 'aktų laikytojas') – archyvininkas.
* *Cura epistolarum* – korespondencijos tvarkytojas.
* Nenurodytas skaičius subadjuvų (lot. *subadiuvae*) – padėjėjų pagalbininkai.
* Įvairūs ekceptoriai (lot. *exceptores*) – žemesnieji valdininkai.
* *Singulares et reliquum officium* – įvairus žemo rango personalas.
**Vytas Sabaliauskas** (g. 1962 m. gegužės 13 d. Bačkininkų kaime, Prienų rajonas) – rašytojas, publicistas.

Biografija
----------

Vytas Sabaliauskas gimė valstiečių šeimoje, mokėsi Išlaužo aštuonmetėje ir Prienų Žiburio vidurinėje mokyklose. 1980 m. baigęs vidurinę mokyklą, atliko 2 metų karinę tarnybą sovietinėje armijoje. Po tarnybos įstojo į Kauno kunigų seminariją ir ją baigė. Kunigu įšventintas 1988 m. Vikaravo Alytuje, Vilkaviškyje, Kazlų Rūdoje, klebonavo kaimiškose parapijose Užuguostyje, Aukštadvaryje, Punioje.

2000 m. Vytauto Didžiojo universitete apgynė magistro darbą „Bendražmogiškos vertybės ir jų ugdymas", dėstė informatiką Kauno paslaugų verslo darbuotojų profesinio rengimo centre. Įgijo pilotažinio lėktuvo piloto licenziją, skraidė kelių orlaivių tipais.

Publicistika
------------

Nuo 1988 išspausdino per 200 straipsnių leidiniuose „Dienovidis", „XXI amžius", „Mažoji Lietuva", „Gimtasis kraštas", „Lietuvos rytas", „Respublika", „Apžvalga", „Šiaurės Atėnai", „Krašto apsauga", „Psichologija Tau" ir kt. Temos – religija, psichologija, politika.

Kūryba
------

* „Komunizmo šmėklos sugrįžta", Prienai, 1994 m. 106 psl.
* „Tarp Šėtono ir Dievo sostų", VPU leidykla, Vilnius, 1995 m. 116 psl.
* „Apie likimo upę ir Vėją". Kaunas, 2005 m. 525 psl.

Nuorodos
--------

* Patricija Droblytė „Apie likimo upę ir Vėją" (rasyk. lt)
* Knygos "Apie likimo upę ir Vėją" puslapis
**Igor Jovanović**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Igor Jovanović |
| Gimimo data | 1989 m. gegužės 3 d. (34 metai) |
| Gimimo vieta | Zagrebas, Kroatija; Jugoslavija |
| Ūgis | 185 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | FC Brașov |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2007–2008 2008 2009–2010 2011 2011–2013 201320142014 2014–2016 2017–20182018–2019 2019 2020 2021  2022  2022–2023 | Wacker Burghausen  1. FC Kleve  TPS  SV Babelsberg 03 Rot-Weiß Erfurt  FF Jaro  TPS  Miedz Legnica  Bnei Sakhnin  Lahti  Sepsi OSK  Panetolikos  Seongnam FC  Sūduva  Bukarešto „Dinamo"FC Brașov | 006 0(0)024 0(0)015 0(0)018 0(0)007 0(0)019 0(1)013 0(1)003 0(0)027 0(0)037 0(2)034 0(1)020 0(0)002 0(0)007 0(0)007 0(0)008 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. lapkričio 20 d.. |

**Igoris Jovanovičius** (*Igor Jovanović*, g. 1989 m. gegužės 3 d.) – iš Kroatijos kilęs futbolininkas, turintis Vokietijos pilietybę, gynėjas.

Karjera
-------

Žaidė Vokietijos „Burghausen", „Kleve", „Babelsberg" ir Erfurto „Rot Weiss", Suomijos Turku TPS, Jakobstado „Jaro" ir „Lahti", Lenkijos Legnicos „Miedz", Izraelio „Bnei Sakhnin", Graikijos Agrinijo „Panetolikos", Pietų Korėjos „Seongnam" bei Rumunijos Sfintu Georgės „Sepsi" ir Džurdžu „Astra".

### FK Sūduva

Nuo 2021 m. vasaros atstovavo „Sūduvos" klubui.

2021 m. rugpjūčio 22 d. rungtynėse prieš „Nevėžio" klubą debiutavo A lygoje.

2021 m. A lygoje sužaidė septynerias rungtynes.

2022 m. sausio mėn. pranešta, kad abipusiu susitarimu nutraukta sutartis.

### Rumunija

2022 m. vasario mėn. persikėlė į Rumuniją ir atstovavo Bukarešto „Dinamo" klubui. Vasarą tapo Brašovo klubo nariu.

Statistika
----------

A lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
|
| **2021** | **„Sūduva"** | 7 | 0 |
|

Spalvų reikšmės:

     Ekipa žaidė A lygoje;

Pasiekimai
----------

su FK Sūduva
* A lygos

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑

Nuorodos
--------

* alyga.lt svetainė
* Soccerway
* lietuvosfutbolas.lt
* transfermarkt
* fussballdaten.de
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Gran Sabana. Juruani upė ir tepui
**Gran Sabana** (isp. *Gran Sabana* – 'didžioji savana') – gamtinė sritis Gvianos plokščiakalnyje, pietryčių Venesueloje, Bolivaro valstijoje; didžioji dalis patenka į Kanaimos nacionalinį parką (UNESCO pasaulio paveldo objektas). Gran Sabana pasižymi unikaliais, žmogaus veiklos praktiškai nepaliestais kraštovaizdžiais – vaizdingais stalkalniais, kriokliais, pirmykštėmis džiunglėmis, savanų plotais, endeminėmis rūšimis.

Pats vaizdingiausias Gran Sabanos reginys – stalo formos plokštikalniai, vadinami *tepui*. Tai smiltainio dariniai, susidarę prieš 1700 milijonų metų. Žymiausi šio regiono stalkalniai yra Aujantepui, Roraima, Kukenano tepui, Čimantos masyvas, Ptari, Ilu, Juruani, Vadakos, Iglu, Akopano ir kt. tepui. Krašto upės priklauso Orinoko baseinui, čia išteka viena didžiausių šalies upių – Karoni. Upių vagos slenkstėtos, gausu krioklių. Nuo stalkalnių krentantys kriokliai yra itin aukšti (Anchelio, Kukenano ir kt.).

Gran Sabanoje metinė oro temperatūra svyruoja ~20 °C (tepui viršūnėse naktį gali nukristi iki 10 °C, dieną vietomis įkaisti iki 35 °C). Regionui būdingas didelis kritulių kiekis – 1660–2200 mm per metus. Dėl didelės drėgmės kalnų viršūnės dažnai būna gaubiamos rūko. Sausiau būna sausio–kovo laikotarpiu.

Gran Sabanoje gyvena indėnai pemonai. Regionas yra svarbus turistinis šalies objektas, tiesa, didelė jo dalis tebėra menkai ištirta. Svarbiausia gyvenvietė – Santa Elena de Uairenas.

* Kukenano tepuiKukenano tepui
* Vadaka-Piapo ir Juruani tepuiVadaka-Piapo ir Juruani tepui
* Savanų plotaiSavanų plotai
* San Fransisko de Juruani kaimasSan Fransisko de Juruani kaimas
* KrioklysKrioklys

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gran Sabana** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Šoni*Shawnee* |
| --- |
|        |
| 

ŠoniŠoni

39°00′57″ š. pl. 94°48′27″ v. ilg.﻿ / ﻿39.01583°š. pl. 94.80750°r. ilg.﻿ / 39.01583; 94.80750﻿ (Šoni (Kanzasas))Koordinatės: 39°00′57″ š. pl. 94°48′27″ v. ilg.﻿ / ﻿39.01583°š. pl. 94.80750°r. ilg.﻿ / 39.01583; 94.80750﻿ (Šoni (Kanzasas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Kanzasas Kanzasas |
| **Apygarda** | Džonsono apygarda |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 69 198  |
| **Plotas** | 111 km² |
| **Tankumas** (2020) | 623 žm./km² |
| **Altitudė** | 250 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Šoni |
|  |
| **Kirčiavimas** | Šoni̇̀ |

**Šoni** (angl. *Shawnee*) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kanzase, Kanzas Sičio aglomeracijoje, 20 km į pietvakarius nuo Kanzas Sičio centro, netoli dešiniojo Kanzaso upės kranto. Miestas patenka į Kanzas Sičio transporto sistemą. Apsuptas kitų priemiesčių: Overland Parko, Leneksos, Meriamo, Edvardsvilio. Tai daugiausia miegamasis Kanzas Sičio priemiestis. Prekių perdavimo taškas į aplinkines užmiesčio teritorijas.

2020 m. 78,2 % gyventojų buvo baltieji, 9,3 % – mišrios kilmės, 5,7 % – afroamerikiečiai, 3,2 % – azijiečiai.

Istorija
--------

Gyvenvietė įkurta kaip indėnų šonių metodistų misija. 1828 m. buvo centrinė šonių būstinė (tada vadinta Gam Springsu). 1854–1856 m. šonių misija pora kartų laikinai buvo Kanzaso sostine.

1835 m. gretimoje baptistų misijoje pradėtas leisti pirmasis laikraštis Kanzase – *Shawnee Sun*, rašytas šonių kalba. 1843 m. Šoni mieste atidarytas pirmasis kalėjimas Kanzase. 1858 m. tapo Džonsono apygardos centru, bet vėliau šis perkeltas į Alatį. Miesto teisės suteiktos 1922 m.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  SHAWNEE: in Johnson (Kansas)
2. ↑  *Pasaulio vietovardžiai. Amerika*. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Šoni̇̀.
3. 1 2 3  *Shawnee // Kansas, United States*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
**Kultūros paveldo centras**, Lietuvos kultūros ministerijos Kultūros paveldo departamento Kultūros paveldo centras – biudžetinė kultūros įstaiga, veikusi Vilniuje, Ašmenos g. 10.

Istorija
--------

Įsteigtas 1991 m. balandžio 2 d. 1991 m. kovo 27 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė potvarkiu Nr. 180p panaikinus Mokslinę metodinę kultūros paminklų apsaugos tarybą ir Paminklotvarkos departamentui leidus įsteigti Lietuvos kultūros paveldo mokslinį centrą. 1995 m. įstaiga reorganizuota ir pavadinta Kultūros paveldo centru. 2023 m. įstaiga prijungta prie Kultūros paveldo departamento.

Veikla
------

Kultūros paveldo centras inventorizuodavo kultūros paveldą bei kaupia, tikslina ir sistemina duomenis apie jį, rengė medžiagą nekilnojamosioms kultūros vertybėms atskleisti. Renko ir kaupė medžiagą apie materialųjį kultūros paveldą, kultūros vertybes ir kultūros paminklus, atlikdavo istorinius ir fizinius tyrimus, susijusius su kultūros paveldu, bei kaupė, tvarkė ir rengė su tuo susijusius dokumentus ir informaciją, teikė sukauptus duomenis Kultūros paveldo departamentui.

1991–2005 m. tvarkė Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų, iki 1995 m. – naujai išaiškinamų istorijos ir kultūros paminklų sąrašus, atliko jų paiešką, 1995–2005 m. vykdė nekilnojamųjų ir kilnojamųjų kultūros vertybių paiešką ir apskaitą, tvarkė kultūros vertybių registrą, rengė apskaitos dokumentus, propagavo ir tyrė kultūros paveldą. 2005 m. kultūros vertybių registro tvarkymas perduotas Kultūros paveldo departamentui.

Kultūros paveldo centre yra paveldosaugos archyvas ir biblioteka. Iki 2006 m. centrui priklausė Architektūros muziejus, leidykla „Savastis".

Direktoriai
-----------

* Vitas Karčiauskas – 1991–2006 m.
* Virgilijus Kačinskas – 2006–2023 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Diana Varnaitė. *Kultūros paveldo centras*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 244 psl.

Nuorodos
--------

* Kultūros paveldo centras
| *Mallonu Deluxe* |
| --- |
|  |
| Pompa dainų rinkinys |
| Išleistas | 2023 m. |
| Prodiuseris | Justas Mamontovas, Andrius Mamontovas, Algirdas Ramanauskas |
| Pompa chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Labai Mallonu"(2022) | „Mallonu Deluxe"(2023) |  |

 |

**„Mallonu Deluxe"** – grupės „Pompa" geriausių dainų rinktinis albumas. Jį 2023 m. vinilinės plokštelės formate išleido „Vinylomania", katalogo numeris VNM-006.

Šiame albume yra trylika rinktinių grupės dainų, kurių įrašai buvo atnaujinti skaitmeniniu būdu 2022-2023 metais. Tarp jų taip pat pateko vien koncertuose naudota kompozicija „Prieš blogį", kūrinys „Gyveni tik vieną kartą" (iš albumo Kriminalinė romantika) bei 1995 m. įrašytas radijo singlas „Širdžių vagis", kurių nebuvo 2022 m. išleistame albume Labai Mallonu. 

Kiekvienas Mallonu Deluxe egzempliorius yra pažymėtas unikaliu numeriu, bendras tiražas ribotas - pagaminta 350 vienetų, vinilinė plokštelė yra žalios spalvos, atverčiamame voke pateikti dainų tekstai ir nuotraukos. 

Albume skambančios dainos buvo įrašytos 1992–1995 m. studijose „Human Records", „Tango" ir „Zymozek AG @ UV". Papildomi įrašai ir pakeitimai, susiję su dainomis „2mblas (edit)", „Pats suteik sau malonumą (edit)" ir „Gyveni tik vieną kartą (edit)", buvo atlikti „Zymozek Sonic" studijoje 2022 metais ir 2023 metais, bendradarbiaujant su atlikėju ir garso inžinieriumi Algirdu Drėma.

Dainos
------

| 
A pusė |
| --- |
| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| 1. | „2mblas (updated)"   |   |
| 2. | „Balius"   |   |
| 3. | „Pats Suteik Sau Malonumą (updated)"   |   |
| 4. | „Mama"   |   |
| 5. | „Mano Pana"   |   |
| 6. | „Viskas Tavo Bosui"   |   |
| 7. | „Mes jau nebe vaikai"   |   |

  


| 
B pusė |
| --- |
| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| 1. | „Turtuoliai Irgi Verkia"   |   |
| 2. | „Prieš Blogį (skit)"   |   |
| 3. | „Aš Sugrįžau"   |   |
| 4. | „Gražuolė Ir Pabaisa"   |   |
| 5. | „Gyveni Tik Vieną Kartą (edit)"   |   |
| 6. | „Širdžių Vagis"   |   |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pompa – Mallonu Deluxe (discogs)
2. 1 2  Pompa - Mallonu Deluxe
3. ↑  „Pompa" pirmąsias lietuviško repo dainas įrašė naudodama Lietuvoje gamintą juostinį magnetofoną „Elfa" ir... flomasterio kamštelį

  


|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPompa |
| --- |
|  |
| Aurelija Markulytė (Aurora MC) · Justas Mamontovas (Baby UAB) · Thermo J. · Saulius Sventickas (Swonas) · P. J.’s Coke · D. Ace D. · Amigo MC · Mišionis · Pinokis · Tania |
|  |
| Albumai | 
Mallonu · Mallonu Menthol · Kriminalinė romantika · Blatnos dainos · Labai Mallonu · Mallonu Deluxe |

 |
**Vilniaus žemės bankas** (lenk. *Wileński Bank Ziemski*) - vienas pirmųjų Lietuvos teritorijoje įkurtų bankų.

Istorija
--------

Įkurtas 1872 m. rugpjūčio 17 dieną. Steigėjai – Sankt Peterburgo I. Gincburgo ir L. Rozenentalio bankiniai namai, taip pat Lietuvos didikai: kunigaikštis Peteris Vitgenenšteinas, grafai Nikolajus Zubovas, Adomas Pliateris ir kiti.

Veikė iki 1939 metų. Veiklos pradžioje specializavosi išduoti paskolas bajorams, užstatantiems savo turtą.

Prieš Pirmąjį pasaulinį karą banke dirbo keletas Vilniuje gyvenusių Lietuvos nepriklausomybės akto signatarų, tarp jų Antanas Smetona (1903–1915 m.), Jurgis Šaulys.

Bankui pastatytame pastate Gedimino prospekte šiuo metu įsikūręs Lietuvos bankas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  [neveikianti nuoroda]
2. ↑  [neveikianti nuoroda]
3. ↑  [neveikianti nuoroda] (PDF)
4. ↑  Liudas Truska (1996). *Antanas Smetona ir jo laikai*. Valstybinis leidybos centras. p. 40. ISBN 9986-09-105-5.
5. ↑   Archyvuota kopija 2011-05-27 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

| **Dainius Šadauskis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1964 m. vasario 23 d. (59 metai)Raseiniai |
| Sutuoktinis (-ė) | Rasa |
| Vaikai | Andrius |
|  |
| Veikla | politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 2006 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis |
|  |
| Alma mater | 1987 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Dainius Šadauskis** (g. 1964 m. vasario 23 d. Raseiniai) – Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1973 m. baigė Perkūniškės pradinę mokyklą. 1973–1978 m. mokėsi Raseinių 2-ojoje vidurinėje, 1978–1982 m. Raseinių 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1987 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, inžinierius hidrotechnikas.

1987–1993 m. Raseinių melioracijos statybos montavimo valdybos meistras. 1995–1996 m. UAB „Inžineriniai tinklai", 1997–1998 m. UAB „Magistralė", 1999 m. UAB „Požeminės jungtys" darbų vykdytojas. 1999–2000 m. AB „Mirkliai" technikos direktorius. 2000–2003 m. UAB „Hidroprofi stogai", 2003–2005 m. UAB „Margusta", 2005 m. UAB KRS darbų vadovas. Nuo 2006 m. UAB „Statybos projektų vykdymo centras" statybos direktorius. Nuo 2013 m. UAB „Profsta" direktorius.

2006 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio Raseinių rajono skyriaus narys, skyriaus pirmininkas. 2007–2011 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys. 2010–2011 m. Raseinių rajono savivaldybės meras.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-01-24 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Archyvuota kopija 2013-12-24 iš Wayback Machine projekto.
| Slobozijarumun. *Slobozia* |
| --- |
|        |
| *Miesto katedra* |
|  |
| 

SlobozijaSlobozija

44°33′53″ š. pl. 27°21′6″ r. ilg.﻿ / ﻿44.56472°š. pl. 27.35167°r. ilg.﻿ / 44.56472; 27.35167﻿ (Slobozija)Koordinatės: 44°33′53″ š. pl. 27°21′6″ r. ilg.﻿ / ﻿44.56472°š. pl. 27.35167°r. ilg.﻿ / 44.56472; 27.35167﻿ (Slobozija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Rumunijos vėliava Rumunija |
| **Apskritis** | Jalomicos apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 57 320  |
| **Plotas** | 132,87 km² |
| **Tankumas** (2011) | 431 žm./km² |
| **Altitudė** | 20 m |
|  |
| **Tinklalapis** | sloboziail.ro |
|  **Vikiteka** | Slobozija |

**Slobozija** (rumun. *Slobozia*) – miestas pietryčių Rumunijoje; Jalomicos apskrities centras. Išsidėstęs apskrities centrinėje dalyje netoli Jalomitos upės, 120 km į rytus nuo šalies sostinės Bukarešto ir 150 km į vakarus nuo Konstancos (vieno svarbiausių šalies uostų), esančios prie Juodosios jūros. Gyventojų virš 57 tūkstančių (2011 m.). Dauguma žmonių vietovėje verčiasi žemės ūkiu.

Pavadinimas
-----------

Miesto pavadinimas yra kilęs iš žodžio „slobozie", o tai reiškia neseniai apgyvendintą ir laisvą nuo mokesčių kaimą. Pats žodis yra kilęs iš slaviško žodžio „slobod", reikšiančio „nemokamas". Kadangi miestas yra išsidėstęs Beregano lygumos viduryje, todėl ši vieta visą laiką galėjo būti lengvai užpulta totorių ar osmanų. Valdžia norėjo, kad vietovė būtų apgyvendinta, todėl skatino valstiečius kurtis joje, atleisdama juos nuo kai kurių mokesčių. Nuo to ir kilo toks miesto pavadinimas.

Sportas
-------

* AFC Unirea Slobozia – futbolo klubas;

Turizmas
--------

Pagrindinis turistų traukos centras yra netoli Amaros ežero esanti poilsiavietė, maždaug 5 km nuo miesto centro. Ją pasiekti galima mikroautobusais, kurie iš miesto geležinkelio stoties išvyksta kas keliolika minučių. Bene pats žymiausias lankytinas objektas yra 54 m aukščio dirbtinis Eifelio bokštas.

Demografija
-----------

Pagal 2002 m. surašymo duomenis, Slobozijoje gyveno 52 710 žmonių. 97,6 % visų miesto gyventojų sudarė rumunai, o 2,2 % – čigonai. Pagal religiją, didžiausia dalis tikinčiųjų yra stačiatikiai – 98,6 %, po to septintosios dienos adventistai – 0,4 % ir katalikai – 0,2 %. Gyventojų skaičiaus kaita pagal metus:

Galerija
--------

* Paminklas prie įvažiavimo į miestąPaminklas prie įvažiavimo į miestą
* Eifelio bokšto kopijaEifelio bokšto kopija
* Miesto teismo rūmaiMiesto teismo rūmai

Nuorodos
--------

* Vietinio laikraščio „Pietryčių žinios" svetainė Archyvuota kopija 2012-06-20 iš Wayback Machine projekto.
* Oficialus miesto tinklalapis
| **Antanas Černeckis** |
| --- |
| Gimė | 1959 m. spalio 13 d. (64 metai)Plokščiai, Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Rima |
| Vaikai | Andrius, Leonas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis |

**Antanas Černeckis** (g. 1959 m. spalio 13 d. Plokščiuose) – Lietuvos ir Rietavo savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Grūšlaukės aštuonmetėje ir Darbėnų vidurinėje mokyklose.

1978–1982 m. mokėsi Šiaulių pedagoginiame institute, įgijo fizikos ir astronomijos mokytojo specialybę.

1982–1984 m. Darbėnų vidurinės mokyklos direktoriaus pavaduotojas. 1984 m. atvyko gyventi į Rietavą ir metus dirbo Rietavo vidurinės mokyklos fizikos mokytoju. 1985–2000 m. Žadvainių pagrindinės mokyklos direktorius.

Nuo 2000 m. – Rietavo savivaldybės meras. 1990–1995 m. Plungės rajono tarybos deputatas, 2000–2023 m. – Rietavo savivaldybės narys.

1995–2003 m. – Lietuvos centro sąjungos narys. 2003–2013 m. – Liberalų ir centro sąjungos narys, Liberalų ir centro sąjungos Rietavo skyriaus pirmininkas. Nuo 2014 m. gegužės mėn. – Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio Rietavo skyriaus pirmininkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Viazma*Вязьма* |
| --- |
|              |
| *Vaizdas į Viazmos vienuolyną* |
|  |
| 

ViazmaViazma

55°12′40″ š. pl. 34°17′05″ r. ilg.﻿ / ﻿55.21111°š. pl. 34.28472°r. ilg.﻿ / 55.21111; 34.28472﻿ (Viazma)Koordinatės: 55°12′40″ š. pl. 34°17′05″ r. ilg.﻿ / ﻿55.21111°š. pl. 34.28472°r. ilg.﻿ / 55.21111; 34.28472﻿ (Viazma) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Smolensko sritis Smolensko sritis |
| **Rajonas** | Viazmos rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2017) | 53 117  |
| **Plotas** | 44 km² |
| **Tankumas** (2017) | 1 207 žm./km² |
| **Altitudė** | 255 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Viazma |

**Viazma** (rus. *Вязьма*) – miestas Rusijoje, Smolensko srityje, prie Viazmos upės, maždaug pusiaukelėje tarp Smolensko (175 km) ir Maskvos (210 km). Rajono centras. Geležinkelių mazgas (kertasi linijos Maskva–Brestas ir Toržokas–Brianskas), netoliese praeina Minsko plentas, pro miestą – senasis Smolensko kelias, taip pat keliai į Zubcovą, Kalugą. Mašinų, statybinių medžiagų, tekstilės, maisto pramonė, geležinkelių aptarnavimas. Veikia kraštotyros ir istorijos muziejus.

Viazmoje gausu senų cerkvių: Šv. Odigitrijos Smolenskietės cerkvė (XVI a. pab. perstatyta 1621 m.), Šv. Trejybės soboras (XVI a. pab. perstatytas XVII a.), Išganytojo cerkvė (1692 m.).

Istorija
--------

Viazma pradėjo kurtis apie IX–X a. o rašytiniuose šaltiniuose minima nuo 1239 m. Miestas 1403–1494 m. buvo pavaldus LDK. Veržiantis Napoleono kariuomenei į Rusiją, 1812 m. lapkričio 3 d. dėl miesto įvyko Viazmos mūšis. Taip pat 1941–1942 m. vykstant mūšiui dėl Maskvos, prie Viazmos vyko didelės kautynės.

* Šv. Trejybės soborasŠv. Trejybės soboras
* Viazma. Karinės šlovės miestasViazma. Karinės šlovės miestas
* Šv. Marijos Ėmimo Dangun cerkvėŠv. Marijos Ėmimo Dangun cerkvė

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Viazma*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1984. T.XII: Vaislapėlis-Žvorūnė, 199–200 psl.
**Games Convention** arba **Leipzig Games Convention** (sutrump. – **GC**; liet. *Leipcigo žaidimų paroda*) – buvo kasmetinė kompiuterinių žaidimų mugė, kuri nuo 2002 iki 2008 m. vykdavo Leipcige (Vokietija). Be žaidimų ir susijusios įrangos apžvalgų, mugę sudarė įvairios informacinės ir pramoginės programos. Ją rengė *Bundesverband Interaktive Unterhaltungssoftware* (liet. *Vokietijos federalinė interaktyvių pramoginių programų asociacija*). Vykdavo moderniame parodų salių komplekse, paprastai paskutinę rugpjūčio savaitę.

Su 203 000 lankytojų, 3 800 žurnalistų ir 547 eksponentais (2008 m. duomenys) tai buvo antras pagal dydį renginys pasaulyje, susijęs su kompiuteriniais žaidimais, po Gamescom, kuris taip pat rengiamas Vokietijoje. 2008 m. BIU pranešė, jog Games Convention nevyks 2009 m. kadangi buvo norėta suteikti pirmenybę tuo metu naujam renginiui – Gamescom.

2007 m. paroda taip pat buvo surengta Azijoje, pavadinimu Games Convention Asia.

Mugės pastatas

**Statistika**| Metai | Lankytojai | Eksponentai | Profesionalūs lankytojai | Žurnalistai | Parodos plotas m² |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 80 000 | 166 | 3 000 | 750 | 30 000 |
| 2003 | 92 000 | 207 | 3 500 | 1 300 | 42 000 |
| 2004 | 105 000 | 258 | 4 200 | 1 700 | 55 000 |
| 2005 | 134 000 | 280 | 6 200 | 2 000 | 80 000 |
| 2006 | 183 000 | 367 | 7 000 | 2 400 | 90 000 |
| 2007 | 185 000 | 503 | 12 300 | 3 400 | 112 500 |
| 2008 | 203 000 | 547 | 14 600 | 3 800 | 115 000 |

Nuorodos
--------

Koordinatės: 51°23′48″ š. pl. 12°24′14″ r. ilg.﻿ / ﻿51.39667°š. pl. 12.40389°r. ilg.﻿ / 51.39667; 12.40389


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Games Convention** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2013-08-22 iš Wayback Machine projekto.
| **Edgaras Pilypaitis** |
| --- |
|  |
| Edgaras Pilypaitis |
| Gimė | 1974 m. gruodžio 20 d. (48 metai)Gelgaudiškis, Šakių rajonas |
| Šakių rajono savivaldybės meras |
| Ėjo pareigas | 2017 – 2023 |
| Ankstesnis | Juozas Bertašius |
| Vėlesnis | Raimondas Januševičius |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Šakių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas. |
| Partija | 2003 m. Lietuvos krikščionių demokratų partija |

**Edgaras Pilypaitis** (g. 1974 m. gruodžio 20 d. Gelgaudiškyje, Šakių rajone) – Lietuvos ir Šakių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1993 m. baigė Gelgaudiškio vidurinę mokyklą ir įstojo į Vytauto Didžiojo universiteto Katalikų teologijos fakultetą. 1998 m. suteiktas bakalauro kvalifikacinis laipsnis, o po dvejų metų studijų – katalikų pastoralės teologijos magistro kvalifikacinis laipsnis.

1996–2015 m. Gelgaudiškio vidurinės mokyklos tikybos dėstytojas. 1999–2002 m. Gelgaudiškio kultūros centro renginių organizatorius, 2002–2015 m. direktorius.

2003–2004 m. 2007 m. ir nuo 2015 m. Šakių rajono savivaldybės tarybos narys. 2015–2017 m. Šakių rajono mero pavaduotojas, 2017–2023 m. rajono meras.

2003–2008 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos, 2004 m. partijos Lietuvos krikščionys demokratai Šakių rajono skyriaus narys. Nuo 2008 m. Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai narys, skyriaus pirmininkas.

Vienas iš Gelgaudiškio bendruomenės centro „Atgaiva" steigėjų ir tarybos narys, Gelgaudiškio bažnyčios vargonininkas.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4  *Edgaras Pilypaitis* Archyvuota kopija 2021-05-10 iš Wayback Machine projekto.. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-07-17.
2. 1 2  „Etikos sargai tirs Šakių rajono mero elgesį". Kauno diena. Nuoroda tikrinta 2021-07-17.
3. ↑  Rezultatai. vrk.lt. Nuoroda tikrinta 2023-04-26.
4. ↑
5. ↑  „Istorinis lūžis Šakiuose – meru išrinktas konservatorius Edgaras Pilypaitis". Drg.lt. Nuoroda tikrinta 2021-07-17.
Koordinatės: 56°14′12″š. pl. 22°30′42″r. ilg.﻿ / ﻿56.236731°š. pl. 22.511748°r. ilg.﻿ / 56.236731; 22.511748

|  |
| --- |
| **Viekšnių gimnazija** |
| Viekšnių gimnazija herbasViekšnių gimnazija herbas |
| Viekšnių gimnazija |
| **Adresas** | J. Basanavičiaus g. 1, Viekšniai |
| **Direktorius(-ė)** | Rimantas Gricius |
| **Mokinių skaičius** | 450 |
| **Įkūrimo data** | 1919 |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 52 |

Nuo aikštyno pusės
**Viekšnių gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Mažeikių rajone, Viekšniuose, J. Basanavičiaus g. 1, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190448495. Iki 2007 m. vasario 1 d. Viekšnių vidurinė mokykla.

Istorija
--------

1636 metais Viekšniuose įkuriama parapijinė mokykla, kuri po paskutiniojo Lietuvos – Lenkijos padalijimo uždaryta. 1865 m. Įstegta pradinė mokykla dėstomaja rusų kalba. 1911 m. Knabiko namuose (dab. Biržiškų g. Nr. 7) atidaroma keturklasė rusiškoji mokykla, 1916 m. joje pradeda mokyti lietuviškai. 1917 m. pamokinis darbas nutrūko.
1919 m. Lietuvai atgavus suverenumą, mokykla pradeda nenutrūkstamą pedagoginę veiklą dėstomąja lietuvių kalba. Veikė 4 klasės. 1922 m. greta provoslavų cerkvės iškirstas žemės sklypas tipinei keturklasei mokyklai statyti ir 1925 m. joje jau vyko pedagoginė veikla. Iki 1936 m. mokykla buvo vadinama Viekšnių vidurine mokykla, vėliau – Viekšnių valstybinė progimnazija. 1940 metais mokykla reorganizuojama į vidurinę, 1941 metais iš vidurinės mokykla tapo progimnazija, o jau po metų ji tampa gimnazija.

1950 metais Viekšnių gimnazija sujungiama su pradine mokykla ir pavadinama Viekšnių vidurinė mokykla.
2007 m. pradžioje Švietimo ir mokslo ministerijos vidurinio ugdymo programos akreditacijos komisija, dalyvaujant vertinimo komisijos pirmininkei R. Pocienei bei direktoriui R. Griciui nutarė Viekšnių vidurinės mokyklos programą akredituoti, t. y. pritarė, kad mokykla taptų gimnazija.

Direktoriai
-----------

* 1995 m. Rimantas Gricius.

Žymūs mokytojai
---------------

* Birutė Raudonienė, direktoriaus pavaduotoja;
* Algirdas Žalys, direktoriaus pavaduotojas ūkiui;
* Emilija Plastinina, direktoriaus pavaduotoja;
* Vida Puškoriutė, direktoriaus pavaduotoja;
* Paulius Auryla, tikybos vyr. mokytojas;
* Neringa Šlaustė, lietuvių kalbos vyr. mokytoja;

Žymūs mokiniai
--------------

* Juozas Erlickas;
* Sigitas Kaktys;
* Jonas Jarutis;

Nuorodos
--------

* Svetainė
* Viekšnių\_gimnazija. Mažeikių krašto enciklopedija.
| ***Apnuoginta violončelė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Il merlo maschio |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Pasquale Festa Campanile |
| Scenaristas (-ai) | Pasquale Festa Campanile |
| Vaidina | Laura AntonelliLando BuzzancaLino Toffolo |
| Metai | 1971 |
| Žanras | komedija |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Apnuoginta violončelė** (it.  *Il merlo maschio*) – 1971 m. Italijoje sukurta komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Laura Antonelli – Konstanca Vivaldi
* Lando Buzzanca – Nikolo Vivaldi
* Ferruccio De Ceresa – psichoanalitikas
* Gianrico Tedeschi – orkestro dirigentas
* Lino Toffolo – Kalvamoretis
* Luciano Bianciardi – Mazakuratis

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Violončelininkas Nikolo Vivaldis, grojantis Veronos miesto orkestre, kenčia nuo to, kad aplinkiniai jo nepastebi ar tiesiog ignoruoja. Net orkestro, kuriame jis groja jau 10 metų, dirigentas neatsimena jo pavardės, o žmona Konstanca, pildydama draudimo dokumentus, pamiršta jo vardą.

Kartą Nikolo, lydėdamas Konstancą pas gydytoją ir pamatęs kaip šis ją apžiūri, patiria keistą susijaudinimą. Paslapčia nufotografavęs savo žmoną nuogą, jis parodo nuotrauką kitam orkestro violončelininkui Kalvamorečiui ir sulaukia šio susižavėjusio įvertinimo. Pagautas įkvėpimo, jis pradeda rašyti savo paties operą, o pritrūkus įkvėpimo fotografuoja žmoną arba skatina ją apsinuoginti prieš kitus vyru, kad pačiam patirti susijaudinimą. Deja, pirmą kartą sugrojęs savo simfoniją Kalvamorečiui, iš šio išgirsta, kad kūrinys natą į natą atitinką vieną iš Rosinio kūrinių...
| **Josif Rybak** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1960 m. vasario 17 d. (63 metai)Butrimonys, Eišiškių rajonas |
| Sutuoktinis (-ė) | Liana |
| Šalčininkų rajono savivaldybės meras |
| Ėjo pareigas | 1995 – 2003 |
| Ankstesnis | Zdzislav Palevič |
| Vėlesnis | Leonard Talmont |
|  |
| Veikla | politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos lenkų rinkimų akcija |
|  |
| Alma mater | Vilniaus pedagoginis institutas, Mykolo Romerio universitetas |

**Josif Rybak** (g. 1960 m. vasario 17 d. Butrimonyse, Eišiškių rajonas) – Lietuvos ir Šalčininkų rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1983 m. baigė Vilniaus valstybinį pedagoginį institutą ir įgijo lenkų kalbos ir literatūros pedagogo specialybę. 2007 m. baigė Mykolo Romerio universitetą, jam suteiktas teisės magistro laipsnis.

1993–1995 m. UAB „Gasčionys" komercijos direktorius. 1995–2003 m. Šalčininkų rajono savivaldybės meras. 2003–2014 m. Šalčininkų rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotojas, 2014–2023 m. – administracijos direktorius. Nuo 2023 m. Šalčininkų rajono mero pavaduotojas.

1989 m. Lietuvos lenkų sąjungos, 1995 m. Lietuvos lenkų rinkimų akcijos narys.

1995–2003 m. 2007 m. ir 2011 m. (mandato atsisakė) Šalčininkų rajono savivaldybės tarybos narys.

Žmona Liana, Šalčininkų darbo biržos direktorė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2013-11-10 iš Wayback Machine projekto.
| **Valerijonas Galdikas** |
| --- |
| Gimė | 1923 m. rugsėjo 12 d.Šilai, Žarėnų valsčius |
| Mirė | 2012 m. spalio 18 d. (89 metai)Vilniuje |
| Tautybė | lietuvis |
|  |
| Veikla | Lietuvos grafikas |
| Sritis | grafika |
|  |
| Išsilavinimas | aukštasis |
| Alma mater | Vilniaus dailės institutas |

**Valerijonas Galdikas** (1923 m. rugsėjo 12 d. Šiluose, Žarėnų valsčius – 2012 m. spalio 18 d. Vilniuje ) – Lietuvos dailininkas grafikas.

Biografija
----------

1948 m. baigė Lietuvos dramos teatro vaidybos studiją, 1950 m. – Vilniaus dailės institutą. Lietuvos dailininkų sąjungos narys, Lietuvos nusipelnęs meno veikėjas.

Palaidotas Menininkų kalnelyje, Antakalnio kapinėse.

Kūryba
------

Pirmą kartą darbus eksponavo Telšiuose 1943 m. Sukūrė estampų („Vilnius" 1972 m. „M. K. Čiurlionis" 1975 m. ciklai „Kinietiškas (*sic*) ciklas" 1958 m. „Vasaros atostogos Skiemonyse" 1963 m. „Lietuvių liaudies dainos" 1965–1970 m. Lietuvių liaudies daina „Aš atsisakiau savo močiutei", 14 estampų, Lietuvių liaudies daina „Oi lekia lekia gulbių pulkelis", 18 estampų; abu ciklai 1970 m.) ir ekslibrisų. Kūriniai aiškios, lakoniškos kompozicijos, dekoratyvūs; būdinga storų štrichų ir linijų raižyba, didelės kontrastingos dėmės. Nuliejo akvarelių. Nuo 1950 m. dalyvauja parodose. Individualios parodos surengtos Vilniuje 1973 m. 1983 m. 1993 m. 1998 m. 2003 m.

Medžio raižiniais, linoraižiniais apipavidalino ir iliustravo knygas:

* Aleksandras Gudaitis-Guzevičius. Broliai, 4 kn. 1951–1955 m.
* Petras Cvirka. Žemė maitintoja, 1956 m.
* Vaižgantas. Dėdės ir dėdienės, 1956 m.
* Julius Janonis. Raštai, 2 t. 1956 m. Pūslėtosioms rankoms, 1973 m.
* Vincas Krėvė. Raganius, 1958 m. Bedievis, 1966 m.
* Jonas Biliūnas. Lazda, 1959 m.
* Lietuvių liaudies dainos, 1965 m. rusų k.
* Maironis. Jūratė ir Kastytis, 1968 m. Pavasario balsai, 1970 m.
* Kristijonas Donelaitis. Metai, 1993 m.
* Adomas Mickevičius. Ponas Tadas, 1998 m.

V.Galdiko darbų yra įsigijęs Lietuvos dailės muziejus, Tretjakovo galerija Maskvoje.

Bibliografija
-------------

* Valerijonas Galdikas. Vilnius, 1977 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-10-22 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Vladas Gasiūnas. *Valerijonas Galdikas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
| **Vytautas Juškus** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1944 m. vasario 16 d. (79 metai)Lietuva Tolučiuose, Šaukėnų valsčius |
| Šiaulių miesto savivaldybės meras |
| Ėjo pareigas | 2003 – 2007 |
| Ankstesnis | Vaclovas Volkovas |
| Vėlesnis | Genadijus Mikšys |
|  |
| Veikla | inžinierius, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos komunistų partija  Lietuvos demokratinė darbo partija  Lietuvos socialdemokratų partija |
|  |
| Alma mater | Kauno politechnikos institutas |

**Vytautas Juškus** (g. 1944 m. vasario 16 d. Tolučiuose, Šaukėnų valsčius) – inžinierius, ekonomistas, Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija
----------

1963 m. baigė Šaukėnų vidurinę mokyklą, 1964–1967 m. tarnavo TSRS kariuomenėje. 1979 m. baigė Kauno politechnikos institutą.

1967–1979 m. – Šiaulių televizorių gamyklos darbininkas, 1980–1987 m. – gamyklos direktorius. 1987–1992 m. Šiaulių dramos teatro direktorius. 1992–1996 m. Seimo narys pagal LDDP sąrašą, Ekonominių nusikaltimų tyrimo komisijos pirmininkas. 1996–1998 m. Lietuvos valstybinio komercinio banko Šiaulių skyriaus valdytojas. Nuo 1997 m. – Šiaulių universiteto dėstytojas, 1998–2001 m. – universiteto rektoriaus padėjėjas. 2001–2003 m. Šiaulių apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos viršininkas. 2003–2007 m. Šiaulių miesto savivaldybės meras, Lietuvos savivaldybių asociacijos tarybos ir valdybos narys. Nuo 2007 m. pensininkas.

1997–2001 m. 2003–2015 m. ir nuo 2023 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys.

1978–1990 m. Lietuvos komunistų partijos narys, 1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus narys, tarybos narys, LSDP tarybos narys.

Lietuvos žolės riedulio federacijos garbės prezidentas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2012-07-27 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-03 iš Wayback Machine projekto.