| History of China |
| --- |
| **Kinijos istorija** |
| Legendiniai valdovai |
| Sia dinastija |
| Šangų dinastija |
| Džou dinastija |
| Činų dinastija |
| Hanų dinastija |
| Šešių dinastijų laikotarpis |
| Trys valstybės |
| Vakarų Dzin |
| Pietų ir šiaurės dinastijos |
| Sui dinastija |
| Tangų dinastija |
| 5 dinastijos ir 10 karalysčių |
| Songų dinastija |
| Juan dinastija |
| Mingų dinastija |
| Čingų dinastija |
| Kinijos Respublika |
| Kinijos Liaudies Respublika |

**Šangų dinastija** (kin. 商朝, pinyin: *shāng cháo*, liet. *Šang čao*) – pirmoji istorinė Kinijos dinastija. Tradiciškai manoma, kad ji valdė apie 1600–1046 m. pr. m. e. Šangų dinastija į valdžią atėjo po legendinės Sia dinastijos, po jos ėmė valdyti Džou dinastija. Vėlyvasis Šangų laikotarpis vadinamas **In**as (kin. 殷代, pinyin: *yīn dài*, liet. *In dai*). Tuo metu dinastijos sostinė buvo netoli dabartinio Anjango.

Kultūra
-------

Šang teritorija
Apie Šangą daugiausiai sužinome iš radinių: bronzos dirbinių bei būrimo kaulų. Iš Ino laikotarpio išliko rašytinių šaltinių, kuriuose randama žinių apie to meto politiką, ekonomiką, kultūrą, religiją, geografiją, astronomiją, meną, mediciną.

Aristokratija gyvendavo aptvertuose miestuose, turėjo kovos vežimus. Ją išlaikė valstietija – tai rodo, kad visuomenė buvo jau gana stratifikuota.

Šangų astronomai atrado Marsą, įvairių kometų. Sukurta daug muzikos instrumentų.

Svarbi Šangų laikotarpio naujovė – bronza ir gaminiai iš jos. Bronziniai indai naudoti aukojimuose. Ritualiniai indai dažnai būdavo puošti taotie kaukėmis. Vėlyvajam Šangų būdingas dekoravimas simetriškomis gyvūnų figūromis.

Šangų religija buvo šamanistinio pobūdžio. Stiprus protėvių kultas. Svarbiausi aukojimai būdavo susiję su mirusiais valdovais. Hierarchijos viršūnėje buvo Šangdi – „aukščiausiasis protėvis", su kuriuo bendrauti teisę turėjo tik valdovas. Ritualai neapsieidavo ir be kruvinų aukų. Kartu su valdovu būdavo palaidojami ir šimtai jo valdinių (galbūt vergų).

Vienas iš svarbiausių šaltinių, suteikiančių žinių apie šį periodą, yra būrimo kaulai, pirmąkart iškasti 1899 m. Toks būrimas vadinamas skapulomantija. Gyvūno kaulas, dažniausiai jaučio ar beždžionės (bet niekada katės ir šuns) mentė, pakaitintas įskildavo. Šventikas įskilimus interpretuodavo kaip atsakymą į klausimą, kuris būdavo prieš tai užrašomas ant to paties kaulo. Atsakymas taip pat būdavo užrašomas. Tai – seniausi turimi kinų rašto pavyzdžiai. Iki būrimo kaulus atrandant mokslininkams, jie buvo pardavinėjami kaip drakonų kaulai ir naudojami vaistams.

Valdovai
--------

Šangų dinastiją įkūrė maištininkas, nuvertęs paskutinį Sia valdovą. Pasak Shiji, Šangų sostinių buvo septynios. „In" vadinamas paskutiniosios sostinės laikotarpis (sostinė perkelta valdant Pangengui). Jis laikomas išskirtinio klestėjimo metu. Šangų dinastija valdė didelę šiaurinės Kinijos teritoriją, nuolat vykdavo karai su kaimyninėmis gyvenvietėmis bei klajokliais iš Vidurinės Azijos stepių. Paskutinis In valdovas nusižudė, kai jo armiją nugalėjo Džou kariuomenė. Pasak legendų, prie Džou prisijungė išdavikai iš Šangų armijos. Žlugus **In**ui, likę klano nariai pasikeitė pavardę iš buvusios Dzi į tą, kuria vadinosi jų žlugusi dinastija – **In**as. Klanas išliko ir net tarnavo naujajai Džou dinastijai.

Šang laikotarpio ritualinis bronzinis indas, XIII a. pr. m. e.

| Pomirtiniai vardai (kin. 諡號, pinyin: *shì hào*, liet. *Ši hao*)1 |
| --- |
| Eilės numeris | Valdymo trukmė² | Kiniškai | Pinyin | Lietuviškai | Valdymo metai |
| 1 | 29 | 湯 | Tāng | Tangas | 1783-1761 m. pr. m. e. |
| 2 | 2 | 外丙 | Wài Bǐng | Vaibingas | 1760-1758 m. pr. m. e. |
| 3 | 4 | 仲壬 | Zhòng Rén | Džongženas | 1757-1754 m. pr. m. e. |
| 4 | 33 | 太甲 | Tài Jiǎ | Taidzia | 1753-1721 m. pr. m. e. |
| 5 | 29 | 沃丁 | Wò Dǐng | Vodingas | 1720-1692 m. pr. m. e. |
| 6 | 25 | 太庚 | Tài Gēng | Taigengas | 1691-1667 m. pr. m. e. |
| 7 | 36 | 小甲 | Xiǎo Jiǎ | Siaodzia | 1666-1650 m. pr. m. e. |
| 8 | 12 | 雍己 | Yōng Jǐ | Jongdzi | 1649-1638 m. pr. m. e. |
| 9 | 75 | 太戊 | Tài Wù | Taiu | 1637-1563 m. pr. m. e. |
| 10 | 11 | 仲丁 | Zhòng Dīng | Džongdingas | 1562-1550 m. pr. m. e. |
| 11 | 15 | 外壬 | Wài Rén | Vaiženas | 1549-1535 m. pr. m. e. |
| 12 | 9 | 河亶甲 | Hé Dǎn Jiǎ | Hedandzia | 1534-1526 m. pr. m. e. |
| 13 | 19 | 祖乙 | Zǔ Yǐ | Dzui | 1525-1507 m. pr. m. e. |
| 14 | 16 | 祖辛 | Zǔ Xīn | Dzusinas | 1506-1491 m. pr. m. e. |
| 15 | 25 | 沃甲 | Wò Jiǎ | Vodzia | 1490-1466 m. pr. m. e. |
| 16 | 32 | 祖丁 | Zǔ Dīng | Dzudingas | 1465-1434 m. pr. m. e. |
| 17 | 25 | 南庚 | Nán Gēng | Nangengas | 1433-1409 m. pr. m. e. |
| 18 | 7 | 陽甲 | Yáng Jiǎ | Jangdzia | 1408-1402 m. pr. m. e. |
| 19 | 28 | 盤庚 | Pán Gēng | Pangengas | 1401-1374 m. pr. m. e. |
| 20 | 21 | 小辛 | Xiǎo Xīn | Siaosinas | 1373-1353 m. pr. m. e. |
| 21 | 28 | 小乙 | Xiǎo Yǐ | Siaoi | 1352-1325 m. pr. m. e. |
| 22 | 59 | 武丁 | Wǔ Dīng | Udingas | 1324-1266 m. pr. m. e. |
| 23 | 7 | 祖庚 | Zǔ Gēng | Dzugengas | 1265-1259 m. pr. m. e. |
| 24 | 33 | 祖甲 | Zǔ Jiǎ | Dzudzia | 1258-1226 m. pr. m. e. |
| 25 | 6 | 廩辛 | Lǐn Xīn | Linsinas | 1225-1220 m. pr. m. e. |
| 26 | 6 | 庚丁 (康丁) | Gēng Dīng (Kāng Dīng) | Gengdingas (Kangdingas) | 1219-1199 m. pr. m. e. |
| 27 | 4 | 武乙 | Wǔ Yǐ | Ui | 1198-1195 m. pr. m. e. |
| 28 | 3 | 太丁 (文丁) | Tài Dīng (Wén Dīng) | Taidingas (Vendingas) | 1194-1192 m. pr. m. e. |
| 29 | 37 | 帝乙 | Dì Yǐ | Dii | 1191-1155 m. pr. m. e. |
| 30 | 33 | 帝辛(紂; 紂辛; 紂王) | Dì Xīn (Zhòu; Zhòu Xīn; Zhòu Wáng) | Disinas (Džou; Džousinas; Džouvangas) | 1153-1123 m. pr. m. e. |
| **1** Kartais prieš vardą sakomas titulas „valdovas". Daugelio valdovų asmeniniai vardai nežinomi, šie tikriausiai yra pomirtiniai. |
| **2** Numanoma valdymo trukmė metais. |
| Prieš bet kurį jo vardą gali būti pridedamas (kin. 商, pinyin: *Shāng*, liet. *Šang*) |

Nuorodos
--------

* Shang Dynasty 商朝(1,783 - 1,134 B.C.)

Išnašos
-------

1. ↑  Pagal viet. *Trình Doãn Thắng, Ngô Trâu Cương, Thái Thành, sách đã dẫn*, tr 17-18