|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Aukštųjų Himalajų slėnis:Zanskaras |
| --- |
|  |
| Šalis | Indija (Džamu ir Kašmyras) |
| Tautos | zanskariai |
| Kalba | ladakių kalba (zanskarų tarmė) |
| Valstybės | Gugės karalystė |
| Miestai | Padumas |
|  |
| Slėnis - Nr. 11 žemėlapyje |

**Zanskaras** (tibet. ཟངས་དཀར་  = *zang skar*) – kraštas Indijos valstijoje Džamu ir Kašmyre, sudaro Kargilo rajono parajonį (tehsilą). Administracinis centras – Padumas. Zanskarą nuo Ladako skiria Zanskaro kalnagūbris, jo vidutinis aukštis yra ~6000 m.

Zanskaras užima ~7000 km² teritoriją, kurios aukštis 3500–7000 m. Slėnis išsidriekęs aplink Zanskaro upę, tekančią į Indą. Ši upė prasideda prie Pensi La perėjos, jungiančios Ladaką ir Zanskarą. Kitos svarbios upės yra Kargyagas (prasideda prie Šingo La), Doda, Carapas. Zanskaras žemupyje sudaro Zanskaro tarpeklį. Dėl tokios topografijos Zanskaras yra sunkiai pasiekiamas. Lengviausias kelias eina iš Kargilio, per Suru slėnį ir Pensi La perėją. 1979 m. į čia nutiestas kelias.

2006 m. Zanskare gyveno 13 849 žmonės. Dauguma gyventojų yra maišytos tibetiečių-indoeuropiečių kilmės (čangpai, dardai, monai) ir kalba ladakių kalbos (tibetiečių kalbų grupė) Zanskaro tarme. Beveik visi gyventojai išpažįsta Tibeto budizmą, nors yra ~300 musulmonų Padume. Verčiamasi jakų auginimu, žemės ūkiu, amatais.

Zanskare yra keletas budistų vienuolynų: Sani, Dzongkhulo, Bardano (drukpa mokykla), Rangdumo, Tondi, Fuktalo (gelug mokykla).

Zanskaras gyvenamas nuo bronzos amžiaus. Nuo II a. pr. m. e. pradėjo plisti budizmas, o paminklai datuojami nuo Kušano laikotarpio. VI a. kraštas užkariautas tibetiečių, čia paplito Bono religija. Iki XV a. Zanskaras buvo nepriklausomas (sudarė Gugės karalystę), vėliau tapo pavaldus Ladakui.

Zanskare mokėsi tibetologijos pradininkas Sándor Kőrösi Csoma.

* Fugtalo vienuolynasFugtalo vienuolynas
* Zanskaro slėnisZanskaro slėnis
* Maldų vėliava virš Tanzės vienuolynoMaldų vėliava virš Tanzės vienuolyno
* Lingšedo vienuolynasLingšedo vienuolynas

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSvarbiausi Aukštųjų Himalajų slėniai ir tautos (bhotijai) |
| --- |
|  |
| Vakariniai Himalajai | 
 Suru **·**  Drasas (purikai) **·**  Zanskaras (zanskariai) **·**  Spitis (spičiai) **·**  Lahulis (lahauliai) **·**  Bhagiratis (džadhai) **·**  Mana **·**  Niti (marčhai, tolčhai) **·**  Džoharas (džohariai) **·**  Mahakali (rangkai) |  |
|  |
| Centriniai Himalajai | 
 Humla (humlai) **·**  Dolpo (dolpai) **·**  Mustangas (lovai, seke) **·**  Kali Gandaki (thakaliai, čantjaliai) **·**  Nar (nar phu) **·**  Manangas(manangbai) **·**  Buru Gandaki (nubri, ghale) **·**  Šiar Khola (tsumai, baaramu, tamangai) **·**  Trisuli (kjerungai) **·**  Helambu (Helambu šerpai) **·**  Langtangas (tamangai) **·**  Džiri (džireliai) **·**  Khumbu (šerpai) **·**  Arunas (jamphu, naaba) **·**  Tamuras (valungbai, thudamai) |
|  |
| Rytiniai Himalajai | 
Čumbi (gromai) **·**  Laja (lajapai) **·**  Lunana (lunanapai) **·**  Tavangas (Tavango monpai)  |

 |