recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lenkijos Karalystės Konstitucija
**Lenkijos Karalystės Konstitucija** (lenk. *Konstytucja Królestwa Polskiego*) – pagrindinis Lenkijos kongreso karalystės įstatymas, pasirašytas Rusijos imperatoriaus Aleksandro I 1815 m. lapkričio 17 d. Varšuvoje ir galiojęs iki 1830 m. kai jį panaikino imperatorius Nikolajus I.

Konstitucija
------------

### Bendros garantijos

Konstitucijoje numatyta, kad Lenkija asmenine unija amžiams susieta su Rusijos imperija, vykdoma bendra užsienio politika, Rusijos imperatorius gavo Lenkijos karaliaus titulą. Vienintelė valstybinė kalba – lenkų kalba. Viešpataujanti religija – Romos katalikų. Kitiems tikėjimams buvo užtikrinta religinė laisvė. Konstitucija deklaravo asmens ir nuosavybės neliečiamybę, žodžio laisvę, religinę toleranciją, teismų nepriklausomybę.

### Seimas

Seimas sudarytas iš dvejų rūmų: valdovo skiriamas Senatas ir bajorų ir miestiečių renkami Atstovų rūmai.

### Kariuomenė

Karalystė turėjo savo kariuomenę.

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Lenkijos Karalystės Konstitucijos tekstas (lenkų kalba)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Santa |
| --- |
| Santos upė Santos upė |
| **Ilgis** | 347 km |
| **Baseino plotas** | 14 954 km² |
| **Ištakos** | Konokočios lagūna |
| **Žiotys** | Ramusis vandenynas |
| **Šalys** | Peru vėliava Peru |

**Santa** (isp. *Río Santa*, keč. *Santa mayu*) – upė Peru, daugiausia Ankašo departamente. Prasideda Konokočios lagūnoje, 4050 m aukštyje, Anduose. Teka į šiaurės vakarus *Callejón de Huaylas* slėniu, skiriančiu Baltąją ir Juodąją Kordiljeras. Maždaug 2000 m aukštyje Santa pasuka į vakarus ir kirstdama Juodąją Kordiljerą suformuoja gilų Pato kanjoną. Toliau upė sudaro Ankašo – La Libertado regionų sieną. Įteka į Ramųjį vandenyną 10 km į šiaurę nuo Čimbotės. Prie Santos įsikūrę miestai: Rekuajas, Uarasas, Karuasas, Jungajas, Karasas, Uljanka.

Sausuoju metų laiku smarkiai nusenka. Ant Santos įrengta Ualjankos hidroelektrinė. 1984 m. upės žiotyse rasta aukso smilčių, todėl kilo vietinė aukso karštligė.

Santa neretai kelia pavojų jos pakrančių gyventojams. Nuo kalnų nuslinkę dideli ledynų luitai ar liūčių sukeltos nuošliaužos smarkiai pakelia vandens lygį Santoje. 1941 m. upės potvynis pražudė 5000-7000 Uaraso gyventojų. 1962 m. upe nusiritusi purvo nuošliauža nusinešė 3000–4000 gyvybių.
**Lenkijos-Lietuvos ūkio rūmai**, lenk. *Polsko-Litewska Izba Gospodarcza* - nevalstybinė, pelno nesiekianti organizacija, vienijanti Lietuvos ir Lenkijos verslininkus. Tikslai: informacijos apie kitos šalies rinkos sąlygas, bendrų įmonių steigimo skatinimas, nacionalinių produktų eksporto į kitą šalį didinimas, verslo teisinė apsauga.

Istorija
--------

Rūmai buvo įkurti 1991 metais sugriuvus dviejų kaimyninių valstybių planinei ekonomikai, Lietuvos ir Lenkijos verslininkų bendrame suvažiavime. Žaibiškai atsirado poreikis pačioms įmonėms apsirūpinti žaliavomis, įrengimais, produkcijos realizavimu. Subyrėjus Tarybų Sąjungai, lietuviai vieni pirmųjų ėmėsi privataus verslo, bet lenkai šioje srityje jau buvo gerokai labiau patyrę. Lenkijoje dar 1988 m. buvo priimtas įstatymas, leidęs atsirasti privačioms įmonėms. Lietuvoje tai įvyko tik po keleto metų, todėl lietuvių verslininkams teko mokytis iš kaimynų. Kontaktus lengvino 1988 m. liepos 1 d. atidaryta Lenkijos-Tarybų Sąjungos sienos perėja Aradnykai-Lazdijai.

Lietuvos-Lenkijos ūkio rūmai įsikūrė Suvalkuose, vėliau jų filialas atsirado Marijampolėje. 2003 m. jose dirbo 35 darbuotojai, o nariais buvo 250 įmonių, tarp jų 50 iš Lietuvos. Buvo pradėtas leisti verslininkams skirtas leidinys lietuvių kalba „Pirklys". Rūmai rengė Punsko tarptautines verslininkų muges, *Baltijos ekonomikos forumą*, „Polexpo" parodas Kaune. Pastarasias parodas rėmė Lenkijos vyriausybė, šios šalies verslininkams buvo apmokama parodos stendų nuoma ir 50 % eksponatų transportavimo išlaidų. Surengtomis vienuolika parodų buvo patenkinti ir kauniečiai, jos globėjui Lenkijos prezidentui Aleksandrui Kvasnevskiui suteikdami miesto garbės piliečio vardą. Rūmų įkūrimo iniciatorius Henrikas Ovsiejevas (lenk. *Henryk Owsiejew*) buvo apdovanotas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Karininko kryžiumi, o už pastangas vystant veiklą Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Riterio kryžiaus ordinai įteikti Lenkijos ūkio rūmų generaliniam sekretoriui Marekui Kločko (lenk. *Marek Kloczko*), Lenkijos-Lietuvos ūkio rūmų prezidentui Augustinui Majauskui, direktorei Boženai Vroblevskai (lenk. *Bozena Wroblewska*) ir Seinų valsčiaus seniūno pavaduotojui Romui Vitkauskui. 2002 m. rūmai pranešė, kad Lietuvoje veikė 735 lenkiško kapitalo įmonės. 

Vėliau veikla ėmė blėsti, Lietuvos įmonės vis dažniau atsisakydavo tarpininkų paslaugų ir pačios ieškojo tiesioginių verslo kontaktų Vakaruose. Lietuvai ir Lenkijai įstojus į Europos Sąjungą, nutrūko ekonominė pagalba parodoms. Lenkijos pusei pasidarė nebeįdomi ir nedidelė kaimynų rinka, todėl verslo žmonės ėmė žvalgytis į Rusiją, Ukrainą, Baltarusiją. Rūmai pervadinti į *Rytinių rinkų ūkio rūmus* (lenk. *Polsko-Litewska Izba Gospodarcza Rynków Wschodnich*). Vis dėlto kontaktai su šių šalių verslininkais nebuvo tokie sėkmingi kaip su lietuviais, o ir įstatymai stipriai varžė verslo veiklą buvusiose tarybinėse respublikose. 

2006 m. nepajėgdami sumokėti 407 tūkst. zlotų skolos, rūmai paskelbė, kad užsidaro.

Šaltiniai
---------

* Petras Maksimavičius. „Lenkijos-Lietuvos ūkio rūmai Suvalkuose bankrutavo"
**CAR ryšiai ir komunikacijos**:

* **Telefonija**
	+ fiksuoto ryšio: 12 000 (2009 m.)
	+ mobilaus ryšio: 168 000 (2009 m.)

* **Radijas**
	+ Radijo stotys: AM 1, FM 3, 1 trumpųjų bangų (1998).
	+ Radijo naudotojai: 283 000 (1997 m.)

* **Televizija**
	+ Televizijos kanalai: 1 (2001 m.)
	+ Televizorių naudotojų: 18 000 (1997 m.)

* **Internetas**
	+ Interneto tiekėjai: 1 (2000 m.)
	+ Interneto vartotojai: 256 432 (2017 m.)
	+ Internetinis kodas: .cf

Šaltiniai
---------

* CIA Factbook Archyvuota kopija 2019-05-07 iš Wayback Machine projekto.

v • a • r **Afrikos šalių ryšiai** 

Alžyras · Angola · Beninas · Bisau Gvinėja · Botsvana · Burkina Fasas · Burundis · CAR · Čadas · Dramblio Kaulo Krantas · Džibutis · Egiptas · Eritrėja · Etiopija · Gabonas · Gambija · Gana · Gvinėja · Kamerūnas · Kenija · Komorai · Kongas · Kongo DR · Lesotas · Liberija · Libija · Madagaskaras · Malavis · Malis · Marokas · Mauricijus · Mauritanija · Mozambikas · Namibija · Nigerija · Nigeris · Pietų Afrika · Pusiaujo Gvinėja · Ruanda · San Tomė ir Prinsipė · Seišeliai · Senegalas · Siera Leonė · Somalis · Sudanas · Svazilandas · Tanzanija · Togas · Tunisas · Uganda · Vakarų Sachara · Zambija · Zimbabvė · Žaliasis Kyšulys  
  
Britų Teritorijos Indijos vandenyne · Majotas · Reunjonas · Šv. Elena
**Akmeizmas** (gr. akmē – viršūnė) – XX a. 2 deš. rusų moderniosios poezijos srovė.

Akmeizmo atstovai skelbėsi atsisakantys simbolizmo ir misticizmo, siekė atskleisti gyvenimo pilnatvę vaizduodami kasdieniškus reiškinius. Garsiausi atstovė – Ana Achmatova (eilėraščių rinkiniai „Vakaras", „Rožinis", „Baltųjų paukščių pulkas").

Akmenizmas rašytojų kūryboje
----------------------------

Akmeizmas įsitvirtino teoriniuose darbuose ir meno praktikoje, Nikolajus Stepanovičius Gumiliovas (straipsnis „Simbolizmo ir akmenizmo palikimas" 1913 m. Sergėjus Mitrofanovičius Gorodneckis „Kai kurie judėjimai dabartinėje rusų poezijoje" 1913 m. Osipas Emiljevičius Mandelštamas „Akmenizmo rytas", 1919 m. Ana Andreevna Achmatova, Michailas Aleksandrovičius Zenkevičius, Elizaveta Jurevna Kuzmina-Karavajeva ir kiti apsijungė į grupę „Poetų cechas" 1911 m. – 1914 m. atsinaujino 1920 m. – 1922 m. prisijungė prie žurnalo „Apolonas". 1912 m. – 1913 m. leido žurnalą „Giperborei" (redaktorius Michailas Leonovičius Lozinskis), almanachus „Poetų cechai".

Nuorodos
--------

* Akmeizmas (Rusų kalba)
| Santa Barbara d’Uestė*Santa Bárbara d'Oeste* |
| --- |
|        |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

Santa Barbara d’UestėSanta Barbara d’Uestė

22°45′0″ p. pl. 47°24′0″ v. ilg.﻿ / ﻿22.75000°š. pl. 47.40000°r. ilg.﻿ / 22.75000; 47.40000﻿ (Santa Barbara d'Uestė)Koordinatės: 22°45′0″ p. pl. 47°24′0″ v. ilg.﻿ / ﻿22.75000°š. pl. 47.40000°r. ilg.﻿ / 22.75000; 47.40000﻿ (Santa Barbara d'Uestė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Pietryčių regionas |
| **Valstija** | San Paulo valstija San Paulo valstija |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1818 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 191 889  |
| **Altitudė** | 570 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Santa Barbara d’Uestė |
|  |
| **Kirčiavimas** | Sánta Bárbara d'Uèstė |

**Santa Barbara d’Uestė** (port. *Santa Bárbara d'Oeste*) – miestas pietryčių Brazilijoje, San Paulo valstijoje, 138 km į šiaurės vakarus nuo San Paulo, Sumarės–Amerikanos aglomeracijoje. Pro miestą eina Amerikanos–Pirasikabos plentas. Vystoma mašinų ir metalo apdirbimo, automobilių dalių gamybos, tekstilės ir siuvimo, maisto (daugiausia cukraus) pramonė. Veikia imigracijos muziejus, kultūros centras (buvusioje geležinkelio stotyje), XIX a. pab. Šv. Barboros bažnyčia, XX a. rūmai.

Istorija
--------

Santa Barbara d’Uestė („Vakarų Šv. Barbora") įkurta 1818 m. Pradžioje augintos cukranendrės. XIX a. vid. į gyvenvietę ėmė keltis JAV pilietinį karą pralaimėję pietinių valstijų amerikiečiai, taip pat italai. 1869 m. tapo savivaldybės centru. XX a. pr. cukraus pramonė užleido vietą tekstilės pramonei, o XX a. vid. – automobilių gamybai.

Šaltiniai
---------

1. 
2. ↑
3. ↑
4. ↑  *Santa Barbara d'Uestė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXI (Sam–Skl). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2012
**Hiacintas Vasiliauskas** (lenk. *Hiacinty Wasilewski*; 1814 m. rugsėjo 11 d. Surgučių kaime, Marijampolės apskritis – 1889 m. gegužės 6 d. Smalėnuose, Seinų apskritis) – Romos katalikų pranciškonų vienuolis, paskutinis Smalėnų vienuolyno vyresnysis.

Biografija
----------

Į reformuotų pranciškonų (mažesniųjų brolių) vienuolių ordiną įstojo 1843 m. rugpjūčio 16 d. Kunigu įšventintas 1848 m. gegužės 12 dieną. Iš Sienicos vienuolyno buvo pasiųstas į Smalėnus. Pastarojo kaimo vienuolyno mokykloje lietuvių jaunuolius mokė brolis Augustinas (Augustinas Zaicas), joje mokėsi ir žinomas kompozitorius Juozas Kalvaitis, pasižymėjęs JAV lietuvių spaudos darbuotojas Domininkas Tomas Bačkauskas. Už paramą 1863 m. sukilėliams vienuolynas kartu su mokykla 1874 m. sausio 15 d. buvo uždarytas. Tėvas Hiacintas Vasiliauskas buvo paliktas aptarnauti Smalėnų tikinčiuosius, o kiti vienuoliai privalėjo išvažiuoti. Jam paskirtos keturios vienuolyno cėlės, kitos patalpos buvo užrakintos ir užantspauduotos´, o biblioteka perduota Seinų kunigų seminarijai. Po jo mirties galutinai buvo užbaigta Smalėnų pranciškonų vienuolyno istorija. Palaidotas Smalėnų Šv. Izidoriaus Artojo bažnyčios požemiuose, esančiose po zakristija.

Nuorodos
--------

* Ks. Jacek Chałko. Dzieje Klasztoru Reformatorów i Parafii Św. Izydora Oracza w Smolanach 1839 – 1997 Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
**Struktūrinių investicijų įmonė** (angl. *structured investment vehicle, SIVs*) – fondas, besiskolinantis pinigus, išleisdamas žemomis palūkanomis trumpalaikius vertybinius popierius, ir už juos perkantis ilgalaikius vertybinius popierius su aukštesne palūkanų norma. Paparastai toks fondas išleisdavo trumpalaikius prekybinius vekselius ir gautas pajamas investuodavo į turtu užtikrintas obligacijas ir hipotekinius vertybinius popierius. Šie fondai savo finansavimą rėmė trumpalaikėmis paskolomis pinigų rinkoje, tai yra jie dažnai turėjo refinansuoti savo veiklą, o investuodavo į mažiau likvidžius ir ilgesnę trukmę turinčius investicinius vienetus. Struktūrinių investicijų įmonės buvo patrauklios, nes jų veiklai reikėjo tik 0,5 % kapitalo nuo visų paskolų, kai bankui tom pačiom operacijom vykdyti reikėjo 7 %. Tai buvo vadinamosios šešėlinės bankininkystės dalis. 

„Citigroup" bankas buvo pirmasis įsteigęs tokio pobūdžio įmonę 1988 m. Vidutinis fondo dydis buvo 1-30 mlrd. USD. Šie fondai buvo plačiai naudojami iki 2008 m. finansų rinkų išsilydimo. Ekonominio pakilimo metu struktūrinių investicijų įmonės valdė $400 mlrd. JAV dolerių turto. Po „Lehman Brothers" investicinio banko griūties buvo likviduoti visos struktūrinių investicijų įmonės.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Specialiosios paskirties įmonė

Išnašos
-------

1. ↑  Bloomberg – Citi Agrees to Acquire SIV Assets for $17.4 Billion
2. ↑  Daily Telegraph – $400bn SIV market sold off in two years
3. ↑  Financial Times – Sigma collapse ends shadow bank project
| Vaisupis |
| --- |
|  Vaisupis sodyboje Ringovės kaime |
| **Ilgis** | 1,8 km |
| **Baseino plotas** | 0,9 km² |
| **Ištakos** | Saulėtekiai (Kauno raj.) |
| **Žiotys** | Nemunas |
| **Šalys** | Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Vaisupis |

**Vaisupis** – upelis Kauno rajone, priklausantis Nemuno mažųjų intakų (su Nemunu) baseinui. Įteka dešiniajame krante, 173,0 km atstumu nuo pastarojo žiočių. Vandentakio kodas LR upių klasifikatoriuje – 10011820. Upelio ilgis – 1,8 km, baseino plotas – 0,9 km².

Vaisupis teka pietvakarių kryptimi Stanislavo mišku. Vidurupyje, iš vakarų pusės, plyti Stanislavos miško pušies genetinis draustinis. Žemupyje, Ringovės kaime, prateka privačios sodybos teritoriją, kurioje sutvarkytos pakrantės pritaikytos poilsiui. Čia pat kerta plentą  **141**  Kaunas–Jurbarkas–Šilutė–Klaipėda  ir natūralia vaga per pievą įteka į Nemuną.

Upėvardis *Vai̇̃supis* kildinamas nuo žodžių *vaisùs* („vaisingas, derlus"), *vei̇̃stis* („gausėti, visti").

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Nemuno intakai
* LR upių klasifikatorius

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 359
| **Xerocomus badius** |
| --- |
| Rudakepuris aksombaravykis (*Xerocomus badius*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Baravykiečiai  *( Boletales)* |
| Šeima: | Baravykiniai  *( Boletaceae)* |
| Gentis: | Aksombaravykis  *( Xerocomus)* |
| Rūšis: | Rudakepuris aksombaravykis  *( Xerocomus badius)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Rudakepuris aksombaravykis** (lot. *Xerocomus badius*, sin. *Boletus badius*) – baravykinių (*Boletaceae*) šeimos, aksombaravykių (*Xerocomus*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**

Pušynai, eglynai.

* **Augimo laikas**

Vasara, ruduo.

* **Pagrindiniai požymiai**

Kepurėlė kaštono spalvos, kotas rudas, vienodo storio.

Vaisiakūniai vidutinio dydžio. Kepurėlė 5–8 (12) cm skersmens, iš pradžių pusiau iškili, vėliau paplokščia, matinė, po lietaus gleivėta, mėsinga, rausvai rudos ar net juosvai rudos spalvos. Kotas iki 12 cm ilgio, 1–2,5 cm storio, be tinklelio, kietas, gelsvai rusvas, prie vamzdelių ir pamatinėje dalyje šviesesnės spalvos, vienodo storio. Sporos 11–14×4,5–6 μm.

**Būdingi požymiai:** trama balta, malonaus kvapo ir skonio, paspaudus ar perpjovus mėlynuoja, ilgainiui išblunka.

Auga mažesnėmis ar didesnėmis grupėmis, rečiau pavieniui samanotuose spygliuočių miškuose. Skanus, vertingas, visų mėgstamas grybas. Gana dažnas. Vartojamas džiovintas, šviežias, marinuotas. Dažnai šis grybas dar vadinamas šilbaravykiu.

Literatūra
----------

**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 77 psl.

Nuorodos
--------

* Rudakepurio aksombaravykio nuotraukos Archyvuota kopija 2008-12-01 iš Wayback Machine projekto.
| Kristiansfeldasdan. *Christiansfeld* |
| --- |
|        |
| *Moravitų bažnyčia* |
|  |
| 

KristiansfeldasKristiansfeldas

55°21′24″ š. pl. 9°29′10″ r. ilg.﻿ / ﻿55.35667°š. pl. 9.48611°r. ilg.﻿ / 55.35667; 9.48611﻿ (Kristiansfeldas)Koordinatės: 55°21′24″ š. pl. 9°29′10″ r. ilg.﻿ / ﻿55.35667°š. pl. 9.48611°r. ilg.﻿ / 55.35667; 9.48611﻿ (Kristiansfeldas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Danijos vėliava Danija |
| **Regionas** | Pietų Danijos regionas |
|  |
| **Gyventojų** (2014) | 2 855  |
|  |
|  **Vikiteka** | Kristiansfeldas |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 1468 |

**Kristiansfeldas** (dan. *Christiansfeld*) – miestas pietų Danijoje. Jį 1773 m. įkūrė Moravitų bažnyčios sekėjai bei pavadino Danijos ir Norvegijos karaliaus Kristijono VII vardu. 2015 m. miestas buvo įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Didžioji dalis miesto buvo pastatyta 1773–1800 m. laikotarpiu pagal griežtą planą. Skatindamas miesto statybas karalius Kristijonas VII suteikė miestui 10 metų mokestinę nuolaidą bei apmokėjo 10 procentų naujų namų statybos kaštų. Miestas buvo vienas iš daugelio Šlėzvige turgaus miesto statusą turinčių miestų.

1864 m. miestas ir likusi Šlėzvigo dalis buvo prijungta prie Prūsijos, kai Danija pralaimėjo Danijos kare. Ši teritorija išliko Vokietijos dalimi iki 1920 m. Tuomet po Versalio sutarties įsigaliojimo šiaurės Šlėzvigo gyventojai nusprendė prisijungti prie Danijos.

Po 2007 m. Danijos savivaldybių reformos Šlėzvigas priklauso Koldingo savivaldybei.

Šiuo metu miestas yra turistų traukos centras. Čia yra senasis miesto centras, Moravijos bažnyčia ir specialios kapinės. 2015 m. liepos 4 d. miestas buvo įtrauktas į Pasaulio paveldo sąrašą.

Galerija
--------

* Christiansfeld 1780Christiansfeld 1780
* KapinėsKapinės
* namasnamas

Nuorodos
--------

* Miesto centro svetainė

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Danijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Jelingės runų akmenys, pilkapiai ir bažnyčia (1994) · Roskildės katedra (1995) · Kronborgo pilis (2000) · Vatų jūra (2009, kartu su Nyderlandais ir Vokietija) · Stevnso glintas (2014) · Kristiansfeldas, Moravitų bažnyčios gyvenvietė (2015) · Par Force medžioklės kraštovaizdis šiaurinėje Zelandijoje (2015) · Kujataa Greenland: norvegų ir inuitų žemdirbystė prie amžinojo įšalo ribos (2017) | Danijos vėliavaDanijos vėliava |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Hialininės kremzlės mikropreparatas

**Hialininė kremzlė**, taip pat - **Hialinė kremzlė** (gr. hialos - stiklas) - labiausiai organizme paplitusi kremzlė. Suaugusio žmogaus kūne jos yra nosyje, gerklėje, bronchuose, sąnariniuose kaulų paviršiuose, ilgųjų kaulų epifizių ir diafizių jungimosi vietose, šonkaulių kremzliniuose galuose. Vaisiaus kūne ši kremzlė sudaro beveik visus kaulus, kuri vėliau pakeičiama kauliniu audiniu.

Hialinėje kremzlėje vyrauja dvi ląstelių populiacijos: chondrocitai ir chondroblastai. Chondrocitai yra subrendusios kremzlės ląstelės, esančios kremzlės ertmėse ir kelis kart pasidalijusios sudaro izogenines grupes. Izogeninės grupės ryškesnės kremzlės centre ir ryškėja kremzlei senstant.

Tarpląstelinė hialinės kremzlės medžiaga (matrica) susideda iš jungiamojo audinio skaidulų ir pagrindinės medžiagos. Matrica sudaryta iš kolageninių skaidulų, kurias daugiausia sudaro II tipo kolagenas. Pagrindinėje medžiagoje yra daug proteoglikanų - jų šerdį sudaro baltymai, o į visas puses nuo jų nusitęsia glikozaminoglikanai, pagrindiniai jų šioje kremzlėje - chondroitinsulfatas ir keratinsulfatas. Proteoglikanų molekules sujungia hialurono rūgštis. Proteoglikanai yra vienos didžiausių molekulių, kurias sintetina ląstelės.

Tarpląstelinė medžiaga, supanti izogenines grupes vadinama teritorine matrica, o tarp šių grupių esanti tarpląstelinė medžiaga - tarpteritorine.
| Dubrius |
| --- |
|  Užtvenktas Dubrius sodų bendrijoje |
| **Ilgis** | 4,7 km |
| **Baseino plotas** | 16,7 km² |
| **Ištakos** | Dubravos miškai |
| **Žiotys** | Kauno marios |
| **Šalys** | Lietuva |

**Dubrius** – upelis Kauno rajone, žemupyje patenkantis į Kauno marių regioninio parko teritoriją. Priklauso Nemuno mažųjų intakų (su Nemunu) baseinui. Įteka kairiajame krante, 236,4 km atstumu nuo pastarojo žiočių. Vandentakio kodas LR upių klasifikatoriuje – 10011443.

Prasideda Dubravos miškuose. Vidurupyje ties Dubravais upelio vaga sureguliuota, prateka kelis nedidelius tvenkinius, kurie naudojami rekreacijai ir pakrantėse įsikūrusių kolektyvinių sodų reikmėms. Šioje teritorijoje iš dešinės įteka Gervėnupis (2,7 km) ir bevardis intakas. Prie santakos su Kauno mariomis upelyje susidariusi įlanka.

Šalia upelio stūkso Dubravų piliakalnis. Įsikūrusios gyvenvietės – Dubravai, Gervėnupis.

Upėvardis kildinamas iš žodžių *dubra* („duobė miške"), *dubrė* („proskyna"), latv. *dubra* („pelkė, bala, raistas").

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Nemuno intakai
* LR upių klasifikatorius
* Dubrius *Gamtos kataloge*

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Santvarinis tiltas.
**Santvarinis tiltas** – stacionarių tiltų tipas.

Konstrukcija
------------

Santvarinių tiltų konstrukcijos kilo iš sijinių konstrukcijų, kurios dar vadinamos spragotinėmis sijomis – lenkiamaisiais elementais. Siekiant perdengti didesnius tarpatramius mažesnėmis medžiagų sąnaudomis, santvarose lenkiamieji elementai pakeisti tempiamaisiais ir gniuždomaisiais strypais, sujungtais tarpusavyje lanksčiai arba standžiai. 

Tokia tiltų konstrukcijų sistema reikalauja įrengti papildomus elementus – skersines sijas, kurios perduoda tolygiai išskirstytas apkrovas į santvarų mazgus sutelktosiomis jėgomis. Santvariniuose tiltuose būtina įrengti stačiuosius ir gulsčiuosius ramsčius. 

Santvarinio tilto rėmo konstrukciją sudaro sija (rėmsijė) ir statramsčiai (kolonos). Rėminės konstrukcijos veiksmingumą lemia dominuojantis gniuždymas su santykinai nedideliu lenkimu. Tačiau rėmų atramos (pamatai) turi perimti ne tik vertikaliąsias, bet ir gulsčiąsias atramines apkrovas.

Šiais laikais santvariniai tiltai statomi iš plieno, gelžbetonio arba iš abiejų medžiagų kartu. Rečiau sijiniai tiltai statomi iš geležies ir medienos.

Ryšys su kito tipo tiltais
--------------------------

Santvarinio tilto konstrukcija išvystyta iš sijinių tiltų. Progresuojant tiltų statybai santvariniai tiltai davė pamatą kitų tipų tiltų atsiradimui: santvarinis arkinis tiltas, transporterinis tiltas, santvarinis grotuotas tiltas.

Paskirtis
---------

Santvariniai tiltai gali būti panaudoti itin plačiai. Jie tinka tiek pėstiesiems, tiek visų tipų autotransporto priemonėms Naudojami geležinkeliams ir dujotiekiams tiesti.
Sutuoktuvių liudijimas, Lietuvos TSR
1883 m. Santuokos liudijimas, Mičiganas (JAV)
**Santuokos liudijimas** - oficialus civilinės būklės akto dokumentas, liudijantis santuokos sudarymą. Santuokos liudijimą išduoda Civilinės metrikacijos įstaiga, įregistravusi santuoką. Santuokos akto įrašas ir jo pagrindu išduotas santuokos liudijimas yra santuokos įrodymas.

Išdavimas
---------

Santuokos liudijimas sutuoktiniams išduodamas įrašius santuokos sudarymo įrašą.

Civilinės metrikacijos įstaiga, gavusi pranešimą apie santuokos sudarymą bažnyčios nustatyta tvarka, įrašo santuokos įrašą ir išduoda santuokos liudijimą pagal LR CK 3.303 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nustatytas taisykles tuo atveju, jeigu yra laikytasi Kodekso 3.12–3.17 straipsnių reikalavimų. Tokiu atveju santuoka laikoma sudaryta nuo jos įregistravimo bažnyčios nustatyta tvarka dienos (LR CK 3.304 straipsnis).

Reikšmė
-------

Dokumentas naudojamas santuokiniams ryšiams pagrįsti.

Remiantis santuokos įrašu ar jo pagrindu išduotu santuokos liudijimu, jei vaiką pagimdė motina, kuri yra susituokusi, nors vaikas pradėtas iki santuokos, kaip vaiko tėvas gimimo įraše (gali būti) įrašomas vaiko motinos sutuoktinis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR CK

Galerija
--------

* Lenkija, 2009 m.
* Lenkija, 1923 m.
* 1875 m. JAV
* Nuorašas, 1854 m. Bohemija


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Santuokos liudijimas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Ląstelė: 13. Centriolė
**Centriolė** (nuo lot. *centrum* 'vidurys') – ląstelių organoidas, centrosomos dalis, svarbi ląstelės dalijimuisi, būdinga gyvūnų ir grybų ląstelėms. Paprastai ląstelėje būna dvi, ląstelei dalijantis išsidėsto priešinguose poliuose, čia sudaro centrus, aplink juos išsidėsto susiformavusios achromatinės verpstės siūlai.

Centriolės sandara
------------------

Centriolė panašį į tuščiavidurį cilindrą, kurio skersmuo apie 150, ilgis – 300-500 nanometrų. To cilindro sienelė susideda iš 27 mikrovamzdelių, išsidėsčiusių 9 tripletais. Nesubrendusios centriolės (procentriolės) sudarytos iš 9 pavienių mikrovamzdelių, o vėliau – iš 9 dvigubų vamzdelių. Naujai susidariusi centriolė dažnai išsidėsto statmenai senajai. Iki branduolio dalijimosi pradžios centriolės atsiskiria ir slenka į priešingus polius.

Funkcijos
---------

* Padeda susidaryti bei iširti mikrovamzdeliams, blakstienėlėms ir žiuželiams
* Reguliuoja centrosomų dydį

Šaltiniai
---------

1. ↑  Conduit, Paul T.; Raff, Jordan W. (2010). „Cnn Dynamics Drive Centrosome Size Asymmetry to Ensure Daughter Centriole Retention in Drosophila Neuroblasts" (PDF). *Current Biology* **20** (24): 2187–2192. doi:10.1016/j.cub.2010.11.055. Nuoroda tikrinta 2013-11-30.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLąstelės organoidai |
| --- |
|  |
| 
Akrosoma · Blakstienėlė/Žiuželis · Branduolys · Centrosoma · Endoplazminis tinklas · Goldžio kompleksas · Ląstelės sienelė · Lizosomos · Mitochondrijos · Peroksisomos · Plastidės · Plazminė membrana · Ribosomos · Centriolės · Vakuolės |

 |
| Santo Tomas (ugnikalnis) |
| --- |
|  |
|  |
| Šalis | Gvatemala Gvatemala |
|  |
| Aukštis | 3542 m |
|  |
| Tipas | Stratovulkanas |
|  |
| Amžius |
|  |
| Aktyvumas | užgesęs |
|  |
| Paskutinisišsiveržimas | - m. |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.

  |
| **Koordinatės:** | 14°42′0″ š. pl. 91°28′0″ v. ilg.﻿ / ﻿14.70000°š. pl. 91.46667°r. ilg.﻿ / 14.70000; 91.46667Koordinatės: 14°42′0″ š. pl. 91°28′0″ v. ilg.﻿ / ﻿14.70000°š. pl. 91.46667°r. ilg.﻿ / 14.70000; 91.46667 |

**Santo Tomas** (isp. *Volcán Santo Tomás*), dar vadinamas **Pekuliu** (*Volcán Pecul*), **Suniliu** (*Cerro Zunil*) – ugnikalnis vakarinėje Gvatemaloje, ties Kecaltenango, Sučitepekeso ir Sololos departamentų sandūra, į pietryčius nuo Santa Marijos.

Smarkiai paveiktas erozijos. Viršūnė padengta vėlyvojo kvartero andezitine tefra. Greta yra Canchujubo kaldera, apsupta dacito-riolito lavos kupolų. Jauniausias iš jų, Sero Sulnilis, buvo aktyvus maždaug prieš 84 tūkst. metų. Veikia karštosios versmės ir solfataros.

Nuorodos
--------

* Global Volcanism Program, Smithsonian Institution Archyvuota kopija 2021-09-17 iš Wayback Machine projekto.
**Baldenmuižės paliaubos** – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir Švedijos delegatų laikinos paliaubos, pasirašytos 1627 m. sausio 19 d. Baldenmuižėje (dab. Latvija) dėl 1600–1629 m. karo prieš Švediją veiksmų Livonijoje nutraukimo.

Prielaidos
----------

Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės paliaubas atstovai pasirašė be Abiejų Tautų Respublikos valdovo Zigmanto Vazos ir Lenkijos bajorų sutikimo. Taip veikti vertė sunkios aplinkybės: 1626 m. pabaigoje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenė Livonijoje (vadas Aleksandras Korvinas Gosievskis) per žygį į Cėsius patyrė didelių nuostolių, dėl neišmokėtos algos ir kitų priežasčių kariuomenė ėmė krikti, ižde nebuvo pinigų, paramos iš Lenkijos nesitikėta. Į Vilniaus reliacinį seimelį susirinkę Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės senatoriai po ilgo svarstymo nutarė sudaryti paliaubas, kad būtų galima vėl surinkti kariuomenę ir mokesčius.

Turinys
-------

Pagal paliaubas pasikeista belaisviais, mainais už Laudonos pilį švedai grąžino Biržus, leido laisvai prekiauti per Rygos uostą. Paliaubos sukėlė didelį LLV valdovo ir Lenkijos bajorų nepasitenkinimą.

Paliaubos galiojo iki 1627 m. birželio 11 d.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Antanas Tyla. *Baldenmuižės paliaubos*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 490 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Islandijos puskraujai arkliai |
| --- |
|  |
| 

|  |
| --- |
|  |

 |
| **Sukūrimo vieta** | Islandijos vėliava Islandija |
| **Kilmė** | natūrali atranka |

**Islandijos puskraujai arkliai** - arklių veislė. Islandijos jūrinis klimatas ir natūrali atranka sudarė sąlygas susiformuoti ištvermingai Islandijos puskraujų arklių veislei, kurie yra nereiklūs. Šiandieninis Islandijos puskraujų veislės arklys beveik nesiskiria nuo praeityje paplitusių arklių veislės. Kryptinga jų selekcija nežymiai padidino jų ūgį, suteikė tvirtumo, tačiau nepakeitė jų medžiagų apykaitos ypatumų. Išjodinėti arklius pradedama ne anksčiau 4 m. amžiaus ir neleidžiamos didelės apkrovos anksčiau šešerių metų. Arkliai pasižymi ilgaamžiškumu t. y. gali išgyventi iki 30 metų. Islandijos arklius dar vadina „skrendančiais",- jie gali pasiekti 45 km/val. greitį neilgose distancijose. Pagrindinis tikslas Islandijoje yra jojamųjų arklių veisimas, tačiau auginimas mėsai taip pat neatsilieka. Islandijoje įstatymai labai griežti, išvežant už Islandijos sienos ribų arklius juos draudžiama grąžinti atgal. Esant šiam draudimui Islandijos sportininkams nėra galimybės dalyvauti tarptautinėse varžybose.

Savybės ir eksterjeras
----------------------

Islandijos puskraujai arkliai yra vidutinio dydžio, bręsta gana lėtai, jų išraiški galva, tiesaus profilio plačiai išreikštomis šnervėmis, mielos migdolo formos akys, palyginti trumpas kaklas, nežymiai prailgintas korpusas, stora, ilga uodega kartais sudvigubais karčiais, nuožulnus kryžius, stiprūs sąnariai ir raiščiai, sunkios kanopos. Arklių kojos storos, apaugusios vešliais plaukais, tankūs ir ilgi karčiai. Tvirtos kanopos, šepetukai trumpi. Jų aukštis iki gogo yra 130 – 137 cm, vidutinis svoris 330 – 380 kg ir pagal dydį priskiriami ponių tipo arkliams. Gali būti įvairių spalvų (bėros, juodos, kaštoninės, pilkos, keršos, baltos), tačiau labiau paplitusi yra kaštoninė esant baltoms dėmėms. Aukštis ties gogu nežymiai viršija kryžkaulio aukštį. Islandijos arkliai turi nuostabų aliūrą. Šie arkliai yra energingi, drąsūs, išdidūs, nepriklausomi, tvirti ir draugiški, kartais nuotaikingi ruošiantis darbui, mėgsta bėgimą, dažnai stokoja elegantiškumo, universalūs jojime. Naudojami arkliai, kaip transporto priemonė bei žemės ūkio darbuose.
Koordinatės: 54°55′47.6″ š. pl. 23°57′36.7″ r. ilg.﻿ / ﻿54.929889°š. pl. 23.960194°r. ilg.﻿ / 54.929889; 23.960194

|  |
| --- |
| **Kauno „Paparčio" pradinė mokykla** |
| Kauno „Paparčio" pradinė mokykla herbasKauno „Paparčio" pradinė mokykla herbas |
| Kauno „Paparčio" pradinė mokykla |
| **Adresas** | Kaunas |
| **Direktorius(-ė)** | Lida Jūratė Keršienė |
| **Mokinių skaičius** |  |
| **Įkūrimo data** | 1991 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** |  |

**Kauno „Paparčio" pradinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šiaurės pr. 35, vykdanti pradinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190140622.

Istorija
--------

1991 m. vietoj 100-ojo lopšelio-darželio pradėjo veikti Kauno 2-oji pradinė mokykla. Mokykla įsteigta Kauno miesto mero 1991 m. birželio 11 d. potvarkiu Nr. 887. 

Kauno miesto mero 1994 m. rugsėjo 22 d. potvarkiu Nr. 614 3-iuoju punktu mokyklai suteiktas Kauno „Paparčio" pradinės mokyklos vardas.

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Perissodactyla** |
| --- |
| Dykuminis zebras (Equus grevyi)Dykuminis zebras (*Equus grevyi*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Neporakanopiai  *( Perissodactyla)* |

 |

**Neporakanopiai** (*Perissodactyla*) – žinduolių būrys. Būdingiausias šių stambių žolėdžių bruožas – priekinių ir užpakalinių galūnių sandara. Geriausiai išsivystę tretieji galūnių pirštai, sudarantys pagrindinę kūno atramą. Šoniniai pirštai silpnesni arba visai sunykę. Galinius pirštų narelius saugo kietos kanopos. Raktikaulių nėra. Turi 44 ir mažiau dantų. Skruostiniai dantys labai suvienodėję, keturkampės formos, sudaro glaudžią eilę ir turi gerai išvystytą trinamąjį paviršių. Būdingos gana judrios lūpos. Skrandis paprastas, tačiau akloji žarna didelė. Kirkšnių srityje turi porą spenių. Jaunikliai gimsta gerai išsivystę. 

Neporakanopiai išsivystė dabartinėje Šiaurės Amerikoje vėlyvajame paleocene, mažiau nei 10 mln. metų po dinozaurų išmirimo. Neporakanopiai buvo labiausiai paplitę eocene ir oligocene, tuo metu jie pasižymėjo ir žymiai didesne rūšine įvairove. Miocene didžioji dauguma neporakanopių rūšių išmirė neišlaikiusi porakanopių konkurencijos, kurie pasirodė labiau prisitaikę maitintis žole. Šiuo metu paplitę Azijoje, Afrikoje ir Pietų Amerikoje.

Būrį sudaro du pobūriai ir trys šeimos:

**Pobūris**. *Hippomorpha*

* Arkliniai (*Equidae*). Pasaulyje 1 gentis ir 7-9 rūšys.

**Pobūris**. *Ceratomorpha*

* Tapyriniai (*Tapiridae*). Pasaulyje 1 gentis ir 4 rūšys.
* Raganosiniai (*Rhinocerotidae*). Pasaulyje 4 gentys ir 5 rūšys.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Ismaaciil Cumar Geellearab. اسماعيل عُمر جليه** |
| --- |
| Džibučio prezidentas |
|  |
| Ismail Omar Guelleh |
| Gimė | 1947 m. lapkričio 27 d. (75 metai)Diredava, Etiopijos vėliava Etiopija |
| Džibučio prezidentas |
| Ėjo pareigas | 1999 m. gegužės 8 d. (24 metai) – iki dabar |
| Ankstesnis | Hassan Gouled Aptidon |
|  |
|  **Vikiteka** | Ismail Omar Guelleh |

**Izmailas Omaras Gelė** (*Ismaaciil Cumar Geelle*, اسماعيل عُمر جليه g. 1947 m. lapkričio 27 d.) – Džibučio prezidentas. Pareigas eina nuo 1999 m. kuomet pakeitė savo dėdę Hassan Gouled Aptidon.

Guelleh gimė Etiopijoje, Diredavos mieste. XX a. šešto dešimtmečio pabaigoje emigravo į Džibutį, kur pradėjo dirbti policijoje. Džibučiui gavus nepriklausomybę, Hassan Gouled Aptidon paskyrė Ismailą slaptosios policijos viršininku. Treniravosi Somalio valstybinio saugumo tarnyboje.

1999 m. Hassan Gouled Aptidon pasitraukus iš posto, buvo surengti rinkimai. Ismail Omar Guelleh tapo valdančiosios Judėjimo už Progresą partijos kandidatu. Surinkęs 74,02 % lengvai įveikė vienintelį kandidatą Moussa Ahmed Idriss. 2005 m. buvo vienintelis kandidatas rinkimuose, todėl perrinktas antrai kadencijai.

| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai:**Hassan Gouled Aptidon** | **Džibučio prezidentas**nuo 1999 m. gegužės 8 d. | **Užimantis postą** |
NGC 6522 spiečius
**NGC 6522** – kamuolinis spiečius, esantis Šaulio žvaigždyne. Nuo Saulės šis spiečius nutolęs 25 100 šviesmečių, o nuo galaktikos centro – 2000 šviesmečių. Objekto regimasis ryškis – 8,27, o regimasis skersmuo – 16,4 arkminutės.

NGC 6522 spiečių 1784 m. birželio 24 d. atrado astronomas William Herschel.

Teigiama, kad NGC 6522 gali būti seniausias žvaigždžių spiečius Paukščių Take. Jo amžius siekia daugiau nei 12 mlrd. metų.

Dangaus sritis, kurioje matomas šis spiečius, įvardijama „Badės langu" (angl. *Baade's Window*).

Išnašos
-------

1. 1 2 3  *NGC 6522*. SEDS. Nuoroda tikrinta 2021-08-21.
2. ↑  "VLT-FLAMES Analysis of 8 giants in the Bulge Metal-poor Globular Cluster NGC 6522: Oldest Cluster in the Galaxy?" by B. Barbuy *et al.*, 2009
3. ↑  "The universe's first stars were whirling dervishes", *New Scientist* by David Shiga, 2011-04-30, p. 20. "Imprints of fast-rotating massive stars in the Galactic Bulge" by Cristina Chiappini *et al.*, *Nature* 472, pp. 454–457 (2011-04-28).
| **Mečys Rakauskas** |
| --- |
| Gimė | 1938 m. sausio 1 d.Kaunas |
| Mirė | 2020 m. rugsėjo 17 d. (82 metai)Kaunas |
| Palaidotas (-a) | Eigulių kapinėse |
| Sutuoktinis (-ė) | Cecilija |
|  |
| Veikla | prozininkas |
|  |
| Alma mater | 1960 m. Kauno politechnikos institutas |

**Mečys Rakauskas** (tikr. *Mečislovas Ireniejus Rakauskas*, 1938 m. sausio 1 d. Kaune – 2020 m. rugsėjo 17 d. ten pat) – lietuvių prozininkas.

Biografija
----------

1956–1960 m. studijavo Kauno politechnikos institute, labai trumpai dirbo elektromonteriu „Kauno audinių" fabrike, vėliau trejus metus dirbo ryšių techniku Respublikinėje Kauno klinikinėje ligoninėje, vyr. energetiku „Šilko" kombinate. Nuo 1974 m. Lietuvos rašytojų sąjungos narys.

Rašytojas buvo pasiekęs nemenkų laimėjimų ir šachmatų žaidimo bare, kruopščiai analizavo pasaulio didmeistrių žaidimą.

Kūryba
------

Savo knygomis – apysakomis, apsakymais, romanais – jis gerokai praplėtė tuometinės prozos problematiką bei stilistiką, drąsiai ir novatoriškai keitė anuomet įsigalėjusią kaimiškosios buities vaizdavimo tradiciją. Miestas ir jo kolizijos išstūmė kaimiškos-kolūkinės problematikos temą. Egzistencinės situacijos, pasąmonės srautas, sapnų atgarsiai, slėpiningumas – tai rašytojo prozos formos. Psichologizmas, mąslumas, gilinimasis į personažų vidinį gyvenimą, akcentuojamos moralinė pozicija, tikrosios etinės vertybės, blogio pasmerkimas – daugelio M. Rakausko apsakymų bei apysakų motyvai.

Rašytojas, dar sovietmečiu savo kūryba gerokai išsiskyręs iš kitų prozininkų, tapo savitu, itin originaliu autoriumi. Gilindamas ir tobulindamas savo stilių, jis intensyviai kūrė ir paskelbus Nepriklausomybę. Psichologinė problematika, refleksijos, personažų savianalizė ypač išryškėjo jo rinkinyje „Gintarinio korio akys". Temų bei išraiškos aspektais šiuos apsakymus galima lyginti su Juozo Apučio proza.

Egzistencinis nerimas, moralinės vertybės ir jų niveliacija itin ryškios vėlesniuose romanuose – „Tolimo miesto kokteilis", „Kitaip nebūtų žemiško gyvenimo. Pirma knyga. Mergelės moterys". M. Rakauskas itin kruopščiai, psichologiškai motyvuotai analizavo savo personažų atsakomybę, būtas ar nebūtas kaltes, preciziškai išaižė kiekvieną mintį, pastebėjimą. Tokie tekstai tapo skaudžiais atsivėrimais, suvokiant savo kartos praradimus, gyvenimo pilnatvės ilgesį.

Bibliografija
-------------

* *Pasaulis, iš kurio išaugama: apsakymai*, PK. – Vilnius: Vaga, 1973.
* *Pasverk širdim sava: apysaka*. – Vilnius: Vaga, 1977.
* *Vien dabartis: apsakymai*. – Vilnius: Vaga, 1981.
* *Gintarinio korio akys: apysaka ir apsakymai*. – Kaunas: Varpas, 1998.
* *Tolimo miesto kokteilis: romanas*. – Kaunas: Ryto varpas, 2005.
* *Kitaip nebūtų žemiškas gyvenimas. Pirma knyga. Mergelės moterys: romanas*. – Kaunas: Lututė, 2008.

### Vertimai į latvių kalbą

* *Ar savu sirdi sver (Pasverk širdim sava): apysaka*. – Liesma, 1980.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3
2. ↑
3. ↑
**NGC 6540** (arba **Djorg 3**) – kamuolinis spiečius, esantis Šaulio žvaigždyne. Nuo Saulės šis spiečius nutolęs 17 300 šm, o nuo galaktikos centro – 9100 šm. Objekto regimasis ryškis – 9,30, o regimasis skersmuo – 9,5 arkminutės.

Pirmasis šį objektą aptiko William Herschel 1784 m. gegužės 24 d. (savo kataloge pažymėjo *H II.198*). Spiečių jis įvardijo „blyškiu ūku". Ilgą laiką šis spiečius buvo įvardijamas padrikuoju. Kaip padrikąjį spiečių, šį objektą į savo 1930 m. katalogą įtraukė ir Per Collinder, pažymėdamas *Cr 364*. 1986 m. rugsėjį šį objektą nepriklausomai atrado S. Djorgovski (pažymėjo *Djorg 3*); jis manė, kad objektas gali būti kamuolinis spiečius.

1994 m. Eduardo Bica, Sergio Ortolani ir Beatriz Barbuy nustatė, kad Djorg 3 yra tas pats objektas kaip ir NGC 6540 bei galutinai patvirtino, kad tai kamuolinis spiečius.

Skirtingai nuo didžiumos kitų kamuolinių spiečių, NGC 6540 skersmuo labai nedidelis – jis siekia apytikriai 5 šviesmečius. Šis spiečius išsiskiria ir savo netaisyklinga forma. Keliama versija, kad tokia forma NGC spiečiui būdinga dėl to, kad jis susidarė susijungus dviem mažesniems kamuoliniams spiečiams.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4  *NGC 6540*. SEDS. Nuoroda tikrinta 2021-07-10
2. 1 2  Steve O'Meara (2007), *Herschel 400 Observing Guide*, Cambridge University Press, p. 240, ISBN 978-0-521-85893-9
3. ↑  Courtney Seligman. *NGC 6540 (= OCL 11)*. Celestial Atlas. Nuoroda tikrinta 2021-07-11.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Terminas hieroglifais |
| --- |
| *rkḥ-wr***Rekeh-Ver** |  |
| „Didysis karštis" |
|  |
| *mẖr***Mechir** |  |
| „Įdomusis" |
|  |
|  |
|  |
| **Graikų k.** | *Mechir* (Μεχίρ) |
| **Koptų k.** | *Mešir* |
| **Arabų k.** | *Amšir* (أمشير) |

**Mešir** (kopt. Ⲙⲉϣⲓⲣ), arba **Mechir** (gr. Μεχίρ) – šeštasis Koptų kalendoriaus mėnuo, turintis 30 dienų ir maždaug atitinkantis laikotarpį tarp vasario 8 ir kovo 9 d. Grigaliaus kalendoriuje.

Istorija
--------

Šis mėnuo egzistavo jau Senosios karalystės laikotarpiu, ir buvo septintasis metų mėnuo. Dėl to jis buvo vadinamas trečiuoju pereto sezono mėnesiu (*3-nw-prt*). Jo pavadinimas **Rekeh-Ver** reiškė „didysis karštis". Pavadinimas žymėjo karščiausią metų mėnesį. Naujojoje karalystėje mėnesiui buvo suteiktas naujas pavadinimas - **Mecher**, o galiausiai jis išsivystė į koptišką Mešer.

Pačioje pradžioje jis sutapo su laikotarpiu, maždaug atitinkančiu gruodžio II pusę ir sausio I pusę (Memfyje prasidėdavo gruodžio 16 d.) pagal Grigaliaus kalendorių, tačiau dėl to, kad Egipto kalendoriaus metai ne visai atitiko Saulės (Sirijaus) metus, šis mėnuo ilgainiui išpuldavo vis anksčiau, lyginant su Nilo potvyniais ir Sirijaus patekėjimu (t. y. Nilo potvyniai prasidėdavo vis vėliau kalendoriuje, kas 4 metus vėluodami viena diena). 1321 m. pr. m. e. praėjus vienam Sotiniam ciklui (t. y. 1460 m.), Rekeh-Ver vėl sugrįžo į pirminę padėtį Nilo patvynių atžvilgiu. 1291 m. pr. m. e. faraonas Amenofis I įvykdė kalendoriaus reformą, paskelbdamas Techi (Džehuti) pirmuoju metų mėnesiu, ir tada Rekeh-Ver (Mechir) tapo žinomas antruoju pereto mėnesiu.

Kadangi metų ilgis nebuvo reformuotas, Mechiris vėl ėmė atsilikti. 22 m. pr. m. e. įvykdžius kalendoriaus reformą ir įvedus Koptų kalendorių, Meširio pradžia buvo fiksuota Julijaus kalendoriaus atžvilgiu (t. y. sausio 26 d.).

XVI a. reformavus Julijaus kalendorių ir įvedus Grigaliaus, iki mūsų laikų susidarė 13 d. skirtumas tarp Grigaliaus ir koptų kalendoriaus. Dėl to meširio 1 d. dabar sutampa su vasario 8 d.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Egipto ir koptų kalendorių mėnesiai |
| --- |
|  |
| Iki 1291 m. pr. m. e. | 
 Vepet-Renpet **·**  Techi **·**  Menchet **·**  Hut-Heru **·**  Ka-her-Ka **·**  Šef-Bedet **·**  Rekeh-Ver **·**  Rekeh-Nedes **·**  Renutet **·**  Chonsu **·**  Chenti-Chet **·**  Ipet-Hemet **·**  Hariu-Renpet |
|  |
| 1291-22 m. pr. m. e. | 
 Džehuti **·**  Pa-en-Ipet **·**  Hut-Heru **·**  Ka-her-Ka **·**  Ta-Abet **·**  Mechiris **·**  Pa-en-Amenhotep **·**  Pa-en-Renenutet **·**  Pa-en-Chonsu **·**  Pa-en-Inet **·**  Ipip **·**  Mesut-Re **·**  Hariu-Renpet |
|  |
| Nuo 22 m. pr. m. e. | 
 Thoutas **·**  Paopis **·**  Hathora **·**  Koiakas **·**  Tobis **·**  Meširis **·**  Paremhatepas **·**  Peremoudis **·**  Pašonsas **·**  Paonis **·**  Epipis **·**  Mesoris **·**  Pi Kogi Enavot |
|  |
| Achetas **·**  Peretas **·**  Šemu |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

Koordinatės: 22°39′ p. pl. 152°49′ v. ilg.﻿ / ﻿22.650°š. pl. 152.817°r. ilg.﻿ / 22.650; 152.817

Rimatara tarp kitų Tubuajo salų
Palydovinė salos nuotrauka
**Rimatara** (pranc. *Rimatara*) – sala Ramiajame vandenyne, Prancūzijos Polinezijos pietinėje dalyje, Tubuajo salyne. Plotas – 8,6 km².

Sala yra vakariniame Tubuajo salyno gale, 150 km į vakarus nuo Rurutu, 550 km į pietus nuo Taičio. Rimatara yra apskrita vulkaninė plynaukštė, supama koralų rifo. Aukštis iki 83 m (Uhau k.).

2017 m. Rimataroje gyveno 885 žmonės. Sala kartu su negyvenamomis Marijos salomis sudaro komuną. Pagrindinė gyvenvietė – Amaru (289 gyv.). Įrengtas aerodromas.

Rimatara – viena vėliausiai europiečių pasiektų Polinezijos salų. Ją 1821 m. „atrado" kapitonas Samuelis Pinderis Henris. 1822 m. įkurta protestantų misija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Recensement de 2017 – Répartition de la population de la Polynésie française par îles, *Institut de la statistique de la Polynésie française* (ISPF)

Buvusios Rimataros karalystės vėliava

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Rimatara** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
NGC 6153 planetiškasis ūkas
**NGC 6153** – planetiškasis ūkas, esantis Skorpiono žvaigždyne, apie 4000 šviesmečių nuo Žemės. Objekto regimasis ryškis – 10,9, o regimasis skersmuo – 25 arksekundės. Ūką 1883 m. gegužės 27 d. atrado Ralph Copeland.

Šis ūkas yra elipsės pavidalo. Jame gausu neono, argono, deguonies, anglies, chloro. Šių elementų čia esama iki trijų kartu daugiau nei Saulės sistemoje. Azoto yra penkis kartus daugiau nei Saulėje. Teigiama, kad taip veikiausiai yra dėl to, jog žvaigždė susiformavo iš debesies, kuris pasižymėjo šių elementų gausa.

Pro 8 colių ar didesnį teleskopą, padidinus vaizdą bent 200 kartų, galima pamatyti kiek detalesnį šio planetiškojo ūko vaizdą.

Išnašos
-------

1. 1 2  „Hubble View of a Nitrogen-Rich Nebula". NASA, 2015-06-26. Nuoroda tikrinta 2021-05-10.
2. 1 2  Michael E. Bakich. „Open cluster NGC 6025, globular cluster NGC 6139, and planetary nebula NGC 6153" Archyvuota kopija 2021-06-20 iš Wayback Machine projekto.. Astronomy.com, 2016-08-11. Nuoroda tikrinta 2021-05-10.
3. ↑  Seligman, Courtney. „New General Catalogue objects: NGC 6150 - 6199". *cseligman.com*. Nuoroda tikrinta 2021-05-10.
NGC 6362 kamuolinis spiečius
**NGC 6362** – kamuolinis spiečius, esantis Aukuro žvaigždyne. Nuo Saulės nutolęs 24 800 šviesmečių, o nuo galaktikos centro – 16 600 šviesmečių. Objekto regimasis ryškis – 7,73, o regimasis skersmuo – 16,7 arkminutės.

NGC 6362 spiečių 1826 m. birželio 30 d. atrado James Dunlop.

Šio kamuolinio spiečiaus forma sferiška, žvaigždžių koncentracija centre nėra didelė. NGC 6362 spiečius pasižymi vidutiniškai aukštu metališkumu. Amžius siekia apytikriai 12 mlrd. metų, o skersmuo – apie 110 šviesmečių.

Iki 1995 m. šiame spiečiuje buvo aptikta 30 kintamųjų žvaigždžių, o 1999 m. pranešta apie dar 19 kandidačių atradimą (5 *RR Lyrae*, 4 *SX Phoenicis* ir 8 užtemdomosios dvinarės). Kaip parodė fotometriniai stebėjimai Hablo kosminiu teleskopu, spiečiuje esama ir vadinamųjų mėlynųjų atsilikėlių.

Išnašos
-------

1. 1 2  *NGC 6362*. SEDS. Nuoroda tikrinta 2021-05-28.
2. 1 2  Stephen James O'Meara (2013), *Deep-Sky Companions: Southern Gems*, Cambridge University Press, p. 344, ISBN 978-1-107-01501-2