| **Antanas Henrikas Radvila** |
| --- |
|  |
| Radvilos |
| Trimitai |
| Trimitai |
|  |
| Gimė | 1775 m. birželio 13 d.Vilniuje |
| Mirė | 1833 m. balandžio 7 d. (57 metai)Berlyne |
| Tėvas | Mykolas Jeronimas Radvila |
| Motina | Helena Pšezdecka |
| Sutuoktinis (-ė) | Frederika Darata Liudvika iš Hohencolernų giminės |
| Vaikai | Vilhelmas Povilas Radvila  Ferdinandas Radvila  Boguslavas Frederikas Radvila  Vladislovas Radvila  Elzė Radvilaitė  Vanda Radvilaitė |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Order Orła BiałegoOrder Orła BiałegoOrder Orła CzarnegoOrder Orła Czarnego Order Orła CzerwonegoOrder Orła Czerwonego Šv. Huberto ordinas (Bavarija)Šv. Huberto ordinas (Bavarija) |
|  |
|  **Vikiteka** | Antanas Henrikas Radvila |

**Antanas Henrikas Radvila** (lenk. *Antoni Henryk Radziwiłł*, 1775 m. birželio 13 d. Vilniuje – 1833 m. balandžio 7 d. Berlyne) – didikas, kompozitorius, violončelininkas, Poznanės Didžiosios kunigaikštystės valstybės ir karinis veikėjas.

Biografija
----------

Kunigaikštis, kilęs iš Radvilų giminės Olykos- Nesvyžiaus linijos Šidlavos šakos, tėvas Mykolas Jeronimas Radvila, motina Helena Pšezdecka. Broliai Liudvikas Mikalojus Radvila, Mykolas Gedeonas Jeronimas Radvila, Andrius Valentinas Radvila.

### Šeima

Antano Henriko Radvilos žmona Frederika Darata Liudvika
Žmona Frederika Darata Liudvika iš Hohencolernų giminės (*Fryderyka Dorota Ludwika Hohenzollern*, 1770–1836 m.), Prūsijos karaliaus Frydricho II Didžiojo sesuo.

Sūnūs Vilhelmas Povilas Radvila, Ferdinandas Radvila, Boguslavas Frederikas Radvila, Vladislovas Radvila. Dukterys Elzė Radvilaitė (Eliza Radziwiłłówna, 1803–1834 m.), pirmoji Vokietijos kaizerio Vilhelmo I meilė ir Vanda Radvilaitė, Adomo Konstantino Čartoryskio žmona. Vaikai pradėjo vokiškąją Radvilų giminės šaką.

### Jaunystė

Mokslo metai prabėgo Berlyne, kur jam patiko tvarka ir drausmė, ko nebuvo tuometinėje Lenkijos visuomenėje, draskomoje iš užsienio inspiruojamų ir vidinių rietenų. Tuomet užsimezgė ir pažintys su būsimaisiais Prūsijos valstybiniais ir kariniais veikėjais. 1796 m. vedė Ferdinando Augusto Hohencolerno dukrą, suartėjo su jos gimine ir kartu puoselėjo eilę planų sustiprinti Prūsijos ir Lenkijos bendradarbiavimą.

Nors 1806–1807 m. ir nepavyko planai kartu su Prūsija pasipriešinti Napoleonui Prūsijoje, nes didysis Prancūzijos karvedys Lenkijoje žadino tikėjimą valstybės atkūrimu, nors 1813 m. nepavyko įkalbėti, kad Varšuvos kunigaikštystės lyderis Juozapas Poniatovskis pereitų į Prūsijos-Rusijos pusę, jis visada liko ištikimas jaunystėje susiformavusiai nuostatai, kad lenkai turi bendradarbiauti su Prūsijos valdžia.

Vietininkas
-----------

Antanas Henrikas Radvila 
Antano Radvilos rūmai
1815 m. po taikos kongreso tapo Prūsijos valstybės tarybos nariu ir buvo paskirtas pirmuoju ir vieninteliu autonominės Poznanės Didžiosios kunigaikštystės kunigaikščiu-vietininku. Nors tai buvo daugiau reperezentacinės pareigos, bent iš pradžių turėjo didelę politinę įtaką. Tik gerokai vėliau jo valdžia buvo apribota Berlynu. Lenkijos istorikų nuomone, tik jo netvirtas charakteris, ilgi svarstymai priimant sprendimus leido lenkams išvengti germanizacijos, kuri tuo metu palietė senuosius Prūsijos gyventojus.

1830-1831 m. sukilimas Lenkijos karalystėje ir tai, kad jame dalyvavo brolis, užbaigė jo politinę karjerą. Vasalinė Poznanės kunigaikštytė buvo likviduota. Tačiau Antanas Henrikas Radvila paliko gilų pėdsaką Poznanės kultūriniame gyvenime. 1817, 1823, 1824 ir 1829 m. Poznanėje surengė lenkų meno parodas, nors tai ir nepatiko jo ponams Prūsijoje. 1829 m. gegužės 19 d. Poznanėje koncertavo jo draugas Nikolo Paganinis. Jo žmona 1830 m. Poznanėje pastatė mergaičių mokyklą, kurią pavadino savo motinos, Viurtembergo kunigaikštytės Luizos vardu. Mokykla veikė iki 1919 m.

Muzikas
-------

Šopeno koncertas
Buvo talentingas kompozitorius, violončelistas, gitaristas ir dainininkas. Jo draugai buvo poetas Johanas Volfgangas Getė, kompozitorius Liudvigas van Bethovenas, kuris jam netgi paskyrė savo uvertiūrą (vok. *Zur Namensfeier*, opus 115). Jo Berlyno rūmai, kuriuose nuo 1875 m. įsikūrė Reicho kanceliarija, kuriuose gyveno Bismarkas ir Hitleris, tais laikais buvo muzikos, teatro, literatūros šventovė.

Kita panaši vieta buvo rūmai Antonine, (dab. Didžiosios Lenkijos vaivadija), kuriuose dukart, 1827 ir 1829 m. svačiavosi ir dirbo Frederikas Šopenas, jam dedikavęs *Introdukciją* ir *Polonezą violončelei ir fortepijonui* (opus 3). 1828 m. spalio 2 d. Šopenas koncertavo ir Poznanės vietininko rūmuose.

Antanas Henrikas Radvila vietą muzikos istorijoje išsikovojo vien muzika Getės „Faustui", parašyta 1808–1828 m. ir atlikta viešai tik po jo mirties, 1835 m. Berlyne. Be to sukūrė keliolika dainų.

Be to, jis garsėjo ir kaip piešėjas bei akvarelės meistras. Paliko keliolika, daugiausia aristokratijos atstovų portretų.

Su žmona palaidotas Poznanės arkikatedroje. Jo garbei kasmet Antonine vyksta tarptautinis festivalis „Šopenas rudens spalvose".

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Antanas Henrikas Radvila*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, IX t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1982. T.IX: Pintuvės-Samneris, 306 psl.

Nuorodos
--------

Trimitų herbo Radvilos Archyvuota kopija 2007-01-28 iš Wayback Machine projekto. lenkų kalba

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RNesvyžiaus ordinatai |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Mikalojus Kristupas Radvila Našlaitėlis1586–1616 | Jonas Jurgis Radvila1616–1625 | Albertas Radvila1625–1636 |
| Žygimantas Karolis Radvila1636–1642 | Aleksandras Liudvikas Radvila1642–1654 | Mykolas Kazimieras Radvila1654–1680 |
| Jurgis Juozapas Radvila1680–1689 | Karolis Stanislovas Radvila1689–1719 | Mykolas Kazimieras Radvila Žuvelė1719–1762 |
| Karolis Stanislovas Radvila II1762–1790 | Dominykas Jeronimas Radvila1790–1813 |  |
| Antanas Henrikas Radvila1813–1833 | Vilhelmas Povilas Radvila1833–1870 | Antanas Vilhelmas Radvila1870–1904 |
| Jurgis Frydrichas Radvila1904–1914 | Antanas Albertas Radvila1914–1935 | Leonas Vladislovas Radvila1935–1939 |

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLDK didikų giminės |
| --- |
|  |
| Lietuvių kilmės | 
Alšėniškiai • Astikai • Bilevičiai • Čartoriskiai • Daugirdai • Daumantai Siesickiai • Drazdauskai • Giedraičiai • Gelgaudai • Goštautai • Hlebavičiai • Kęsgailos • Manvydai • Naruševičiai • Nagurskiai • Olelkaičiai • Pacai • Radvilos • Sakaičiai • Sudimantaičiai • Zaleskiai |
|  |
| Rusėnų kilmės | 
Chodykinai • Chodkevičiai • Iljiničiai • Oginskiai • Ostrogiškiai • Puzinai • Sapiegos • Strutinskiai • Tiškevičiai • Valavičiai • Višnioveckiai |
|  |
| Vokiečių kilmės | 
Pliateriai • Tyzenhauzai |
|  |
| Totorių kilmės | 
Glinskiai |
|  |
| Lenkų kilmės | 
Kiškos • Kosakovskiai • Potockiai |
|  |
| Italų kilmės | 
Karpiai • Morikoniai |
|  |
| Portugalų kilmės | 
Goesai |

 |