recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pasaulio tautų mitologijos enciklopedija
**Pasaulio tautų mitologijos enciklopedija** (rus. *Энциклопедия «Мифы народов мира»*) – rusiškas enciklopedinis mitologijos žinynas. Vienas pagrindinių autorių – Vladimiras Toporovas. Kiti autoriai – A. Losevas, E. Meletinskis, B. Riftinas.

Enciklopediją 1987–1988 m. išleido „Tarybinė enciklopedija". Vyr. redaktorius – S. Tokarevas. Tai fundamentalus mokslinis kūrinys, kurio autoriams ir mokslo darbuotojams 1990 m. buvo paskirta TSRS valstybinė premija.

Žinyne išsamiai supažindinama su viso pasaulio kraštų mitologija; apibūdinami svarbiausi mitų veikėjai, parodoma jų reikšmė. Daugiau nei 3 600 straipsnių, per 1 600 iliustracijų ir žemėlapių. 2 tomai.

Be spausdintinės versijos 2006 m. išleistas CD.

Išnašos
-------

1. ↑  „Список нескольких переизданий". Suarchyvuotas originalas 2015-07-22. Nuoroda tikrinta 2015-07-19.
2. ↑

Nuorodos
--------

* Мифы народов мира. Электронная версия. cult-lib.ru.
* Онлайн энциклопедия Мифы народов мира. mifinarodov.com.
* Мифы народов мира : Энциклопедия. Электронное издание / Гл. ред. С. А. Токарев. — М. 2008 (Советская Энциклопедия, 1980).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Sajramas |
| --- |
| Ežeras ankstyvą rytąEžeras ankstyvą rytąEžeras ankstyvą rytą |
| Vieta | Kinijos vėliava Kinija (Sindziangas) |
| Plotas | 458 km² |
| Kilmė | tektoninė |
| Didžiausias gylis | 92 m |
| Tūris | 21 km³ |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Sajramas

  |
| **Koordinatės** |  44°35′0″ š. pl. 81°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.58333°š. pl. 81.15000°r. ilg.﻿ / 44.58333; 81.15000Koordinatės: 44°35′0″ š. pl. 81°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.58333°š. pl. 81.15000°r. ilg.﻿ / 44.58333; 81.15000 |
|  |
|  Vikiteka | Sajramas |

**Sajramas** arba **Sajram Nuras** (kin. 赛里木湖, pinyin: *Sàilǐmù hú*) – ežeras Kinijos Liaudies Respublikoje, vakarų Sindziange, Boro Talos mongolų autonominėje prefektūroje, netoli Kazachstano sienos. Telkšo Borochoro kalnuose, 2073 m aukštyje, 114 km į pietvakarius nuo Ebi Nuro ežero. Sajramas gana apskritas, plotis iš vakarų į rytus 20 km, ilgis iš šiaurės į pietus 30 km. Ežeras nenuotakus, druskingas.

Pietiniu pakraščiu praeina plentas, yra Santajaus gyvenvietė. Sajramo ežeras ir jo apylinkės (bendras plotas 1301,4 km²) paskelbtas gamtos draustiniu.

1875 m. ežerą tyrė ir į Rusijos imperijos sudėtį įtraukė Ivanas Mušketovas. Ežero pavadinimas kazachų kalba reiškia 'palaiminimas'.

* Palydovinė nuotraukaPalydovinė nuotrauka
* Ežero pakrantėsEžero pakrantės
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Jamdrokas |
| --- |
| Jamdroko ežerasJamdroko ežerasJamdroko ežeras |
| Vieta | Kinijos vėliava Kinija (Tibetas) |
| Plotas | 621 km² |
| Kilmė | ledyninė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Jamdrokas

  |
| **Koordinatės** |  28°56′0″ š. pl. 90°41′0″ r. ilg.﻿ / ﻿28.93333°š. pl. 90.68333°r. ilg.﻿ / 28.93333; 90.68333Koordinatės: 28°56′0″ š. pl. 90°41′0″ r. ilg.﻿ / ﻿28.93333°š. pl. 90.68333°r. ilg.﻿ / 28.93333; 90.68333 |

**Jamdrokas** (tibet. ཡར་འབྲོག་གཡུ་མཚོ་  = *yar-'drog. G’yu-mtsho*, kin. 羊卓雍錯, pinyin: *Yángzhuó Yōngcuò*) – vienas iš trijų didžiausių Tibeto šventųjų ežerų. Išsidėstęs Tibeto kalnyne, 90 km į vakarus nuo Gjantsės miesto. Ežeras 72 km ilgio, apsuptas snieguotų kalnų viršukalnių ir maitinamas ledynų. Ežero vakariniame gale yra ištaka. Daug įlankų ir užutėkių. Jamdroko ežere yra salų. Ežeras žiemą užšąla. Prie ežero įsikūrusiose gyvenvietėse verčiamasi žvejyba, žemdirbyste. 1996 m. vakariniame ežero gale, prie Pai Ti kaimelio, įkurta galingiausia Tibete elektrinė.

Jamdroko ežeras, pasak tibetiečių mitologijos, yra persikūnijusi dievybė.
Koordinatės: 55°51′16.63″ š. pl. 22°23′53.21″ r. ilg.﻿ / ﻿55.8546194°š. pl. 22.3981139°r. ilg.﻿ / 55.8546194; 22.3981139

Kelias link Žąsūgalos
Viršūnė
**Žąsūgalos kalnas** (arba ***Baltininkų kalnas***) – kalva, stūksanti Žemaitijoje, Telšių rajono savivaldybėje prie Žąsūgalo ir Baltininkų kaimų. Aukštis 210 m. Iškilęs Vidurio Žemaičių duburyje netoli Biržulio ir Lūksto ežerų. Kalno apylinkės kartu su Virvytės slėniu – Žąsūgalo kraštovaizdžio draustinis, kuriame saugomos prieš 14–15 tūkst. m. suformuotos reljefo formos.

Teigiama, kad kalvos pavadinimas kilęs iš kuršių kalbos; iki XIV a. čia buvo kuršių Ceklio žemė. Manoma, kad kalva buvo įtvirtinta ir turėjo gynybinę arba sargėkalnio paskirtį.

Išnašos
-------

1. ↑  Veronika Šidlauskaitė. Lietuva iki Mindaugo. Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2003, p. 94.
2. 1 2  „Žąsūgalos kalnas". *Varnių regioninis parkas*. Suarchyvuotas originalas 2021-02-08. Nuoroda tikrinta 2021-02-08.
3. ↑  Žąsūgalos kalnas Archyvuota kopija 2021-10-26 iš Wayback Machine projekto.. Varniurp.lrv.lt. Nuoroda tikrinta 2022-05-11.
| **Phoca largha** |
| --- |
| Dėmėtasis ruonis (Phoca largha)Dėmėtasis ruonis (*Phoca largha*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai  *( Carnivora)* |
| Pobūris: | Ruoniniai  *( Pinnipedia)* |
| Šeima: | Tikrieji ruoniai  *( Phocidae)* |
| Gentis: | Paprastieji ruoniai  *( Phoca)* |
| Rūšis: | Dėmėtasis ruonis  *( Phoca largha)* |

 |
| Binomas |
| ***Phoca largha***Pallas, 1811 |
| Dėmėtasis ruonis (Phoca largha)Paplitimas |

**Dėmėtasis ruonis** (*Phoca largha*) – ruonių (*Pinnipedia*) pobūrio jūros žinduolis. Paplitęs Ramiojo vandenyno šiaurėje ir netoliese Arkties vandenyne – Beringo, Čiukčių, Boforto, Ochotsko jūrų pakrantėse, taip pat Japonijos, Geltonojoje jūrose.

Tai vidutinio dydžio ir sudėjimo ruonis. Kūno ilgis 1,51–1,69 m (patelės) ir 1,61–1,76 (patino), sveria 65–115 kg (patelės) ir 85–110 kg (patinai). Neturi ausų kaušelių, turi storą poodinį riebalų sluoksnį. Išvaizda labai primena paprastąjį ruonį ir ilgą laiką laikytas šio porūšiu. Skiriasi kaukolės ir griaučių konfigūracija.

Patelė žiemą arba pavasario pradžioje, po 7–12 nešiojimo, atsiveda 1 jauniklį. Jį žindo 2–4 savaites. Išgyvena iki 30–35 metų.

Rudenį ir žiemą dėmėtieji ruoniai laikosi ant ledo, o nuo pavasario iki rudens pradžios gyvena pakrantėse. Laikosi ledų pakraštyje, kur lytys mažesnės, o giliai į apledėjusius plotus ar atvirą vandenyną neplaukia. Vasarą dažnai laikosi būriais gulyklose. Maitinasi daugiausia žuvimi (silkėmis, menkėmis, stintenėmis), taip pat moliuskais, vėžiagyviais.

Dėmėtieji ruoniai medžiojami dėl mėsos, odos, taukų. Populiacijai galimai gresia pavojus dėl tirpstančių Arkties ledų, patekimo į žvejybinius tinklus, brakonieriavimo.

* JauniklisJauniklis
* Dėmėtojo ruonio patelė ir jauniklis Beringo jūrojeDėmėtojo ruonio patelė ir jauniklis Beringo jūroje
* Dėmtasis ruonis, pagavęs žuvįDėmtasis ruonis, pagavęs žuvį
* Dėmėtasis ruonis zoologijos sode JaponijojeDėmėtasis ruonis zoologijos sode Japonijoje

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5  *Phoca\_largha*,ADW – Animal Diversity Web. University of Michigan, Museum of Zoology.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dėmėtasis ruonis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |
| --- |
| *The Sunday Times* |
| Kalba | anglų |
| Tipas | Sekmadieninis laikraštis |
| Formatas | Broadsheet |
| Savininkas | News UK |
| Redaktorius | Martin Ivens |
| Įsteigta | 1821 m. |
| Tiražas | 839 077 (spausdintinė versija)59 000 (skaitmeninė versija)(2014 m. kovas) |
| ISSN | 0956-1382 |
| Svetainė | www.thesundaytimes.co.uk |

**„The Sunday Times"** – perkamiausias sekmadieninis laikraštis Jungtinėje Karalystėje. Laikraščio leidėjas – „Times Newspapers Ltd", „News UK" antrinė įmonė. Seserinis laikraštis – „The Times". Abu laikraščiai buvo įsteigti atskirai ir tik nuo 1966 m. priklauso vienam ir tam pačiam leidėjui. 1981 m. juos įsigijo „News International".

„The Sunday Times" garsėja tiriamaisiais reportažais, kurių daugumą rengia apdovanojimų laureatė Insight komanda, taip pat straipsniais plataus masto užsienio įvykių tema. Be naujienų skyriaus, laikraštyje rašoma verslo, sporto, pinigų ir kt. temomis. Laikraščiui rašo populiarūs rašytojai, straipsnių autoriai ir apžvalgininkai, tokie kaip Jeremy Clarkson, A. A. Gill ir Bryan Appleyard. Kartu su laikraščiu platinami žurnalai „The Sunday Times Magazine", „Culture" ir „Style" bei du bulvariniai priedai „Travel" ir „Home". Laikraštis platinamas ir skaitmenine bei internetine versijomis.

Istorija
--------

Laikraštis įsteigtas 1821 m. tuomet vadinosi „The New Observer". Nuo 1822 m. pavadinimas – „Sunday Times". 1893 m. laikraštį įgijo Rachel Berry, 1908 m. savininku tapo Alfred Harmsworth. Nuo 1959 m. priklausė „Kemsley Group", kurios savininkas tuo metu buvo Roy Thomson. R. Thomson 1966 m. įsigijo teises ir į „The Times" bei įsteigė laikraščius leisiančią leidybos kompaniją „Times Newspapers Limited".

1981 m. laikraščius nupirko „News International", priklausiusi Ruperto Merdoko žiniasklaidos milžinei „News Corporation" (dab. „News Corp.").

Redaktoriai
-----------

1821: Henry White
1822: Daniel Whittle Harvey
1828: Thomas Gaspey
1854: William Carpenter
1856: E. T. Smith
1858: Henry M. Barnett
1864: Joseph Knight ir Ashby Sterry (l.e.p.)
1874: Joseph Hatton
1881: H. W. Oliphant
1887: P. Robinson
1890: Arthur William à Beckett
1893: Rachel Beer
1901: Leonard Rees
1932: William W. Hadley
1950: Harry Hodson
1961: Denis Hamilton
1967: Harold Evans
1981: Frank Giles
1983: Andrew Neil
1995: John Witherow
2013: Martin Ivens

Išnašos
-------

1. ↑  „The Sunday Times - readership data". News Works. Suarchyvuotas originalas 2020-11-26. Nuoroda tikrinta 12 April 2014-04-12. `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|accessdate=` (pagalba)
2. ↑  „The Times UK and The Sunday Times" (amerikiečių anglų). Media Bias/Fact Check. Nuoroda tikrinta 2020-05-11.
3. ↑  „The Sunday Times | British newspaper" (anglų). Encyclopedia Britannica. Nuoroda tikrinta 2020-05-11.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2008-07-03 iš Wayback Machine projekto. (Mobili versija)
Žmogus-drugys
**Žmogus-drugys** – kriptidas, keliskart pastebėtas tarp 1966 m. lapkričio 15 d. ir 1967 m. gruodžio mėn. netoli nuo *Point Pleasant* miesto, Vakarų Virdžinijoje.

Iškelta daug teorijų norint paaiškinti šį fenomeną, nuo nesusipratimo arba sutapimo iki paranormalių reiškinių ar net įvairių sąmokslo arba šnipinėjimo teorijų.

Išvaizda
--------

Šį *kriptidą* mačiusieji, jį apibūdina kaip apytikriai 2 metrų ūgio arba aukštesnį, su didelėmis raudonomis akimis, dideliais drugio tipo sparnais, savo sudėjimu panašų į žmogų padarą. Taip pat nuordoma, šį kriptidą turėjus neįprastą klyksmą.

Kai kurie liudininkai jį apibūdina kaip padarą be galvos, su akimis įstatytomis į krūtinę.

Istorija
--------

1966 m. lapkričio 15 d. dvi jaunos poros iš *Point Pleasant*: Rodžeris ir Linda Skarberiai (Roger and Linda Scarberry) bei Styvas ir Marija Maletai (Steve and Mary Mallette) kartu su savo pusbroliu Loniu Butonu (Lonnie Button) vėlai naktį keliavo Skarberių mašina pro apleistą Antrojo Pasaulinio karo Trinitrotoluolo gamyklą, esančią apie 7 mylios (~11,25 km), nuo *Point Pleasant* miesto. Netrukus jie pastebėjo dvi raudonas švieseles netoli gamyklos vartų. Sustabdžius mašiną, pasak jų pačių, jie pastebėjo, kad tai buvo didelio gyvūno akys. Išsigandę, jie nuvažiavo tolyn, viršydami 100 mylių per valandą (~161 km/h) greitį. Pasak jų, padaras bandė automobilį vytis.

Ant *žmogaus-drugio* statulos yra lenta, ant kurios yra surašyta tą naktį nutikusi istorija: "Šaltą rudens naktį, 1966 metų lapkritį, dvi jaunos poros važiavo į TNT teritoriją, į šiaurę nuo *Point Pleasant*, Vakarų Virdžinijoje, kai suprato, kad jie ten buvo ne vieni. Tai, ką jie pamatė tą naktį, tapo viena didžiausių visų laikų paslapčių ir šitaip gimė *žmogaus drugio legenda*. Tai virto fenomenu, žinomu visame pasaulyje milijonų žmonių, klausinėjančių: "Kas iš tiesų nutiko? Ką tie vaikai matė? Ar daugiau ks nors tai matė? „. Tai vis dar žadina žmonių vaizduotę – *Point Pleasant*, Vakarų Virdžinijos ŽMOGUS-DRUGYS".

Nuo to karto vis atsirasdavo liudininkų mačiusių šį padarą prie tos pačios TNT gamyklos. Kai kurie liudinikai jį matė tik iš tolo, kiti teigia, matę jį iš labai arti. *Žmogus-drugys* nustojo rodytis po 1967 grudžio 15 d. katastrofos, kai nugriuvo *sidabrinis tiltas*, jungęs abu Ohajo upės krantus. Katastrofos metu žuvo 64 žmonės.

Yra teorija, kad *žmogus-drugys*, pasirodo prieš įvykstant didelėms nelaimėms, norėdamas perspėti žmones.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Žmogus-pelėda
* Kriptozoologija

Šaltiniai
---------

1. ↑  Troy Taylor (2007). „Unexplained America — "Mothman: The enigma of Point Pleasant"". Dark Haven Entertainment. Suarchyvuotas originalas 2007-12-14. Nuoroda tikrinta 2007-12-18.
2. ↑  The Mothman Archyvuota kopija 2011-06-03 iš Wayback Machine projekto.
**Vilniaus „LDK United"**|  |
| **Pavadinimas** | LDK United |
| **Įkurtas** | 2006 m. |
| **Stadionas** | Vilnius |
| **Lyga** | SFL |
| **2008** | 5 vieta (B divizionas) |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 




**Apranga  namie**
 | 




**Apranga  svečiuose**
 |

 |

**Vilniaus „LDK United"** – Lietuvos futbolo klubas iš Vilniaus. Kituose šaltiniuose žinomas kaip Pabradės FK LDK United-Ekolinas.

Istorija
--------

2008 m. debiutavo SFL lygoje.

2008/09 metų LFF Taurės turnyro etapo burtai suvedė su FK Troleibusas Vilnius. Pabradės ekipa tik po pratęsimo rezultatu 2:3 pralaimėjo Troleibusui ir iškrito iš LFF taurės turnyro.

Sezonai
-------

|  |
| --- |
| **Lietuvos futbolo varžybos** |
| **Sezonas** | **Pirmenybių lygmuo** | **Vieta** | **Taurė** |
| 2008–2009 m. |  |  | 1/128 f. |

### SFL varžybos

| Sezonas | Čempionatas |
| --- | --- |
| Lygmuo | Vieta
 |
| 2007 m. | C | 4
 |
| 2008 m. | B | 5 |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Nuorodos
--------

* futboloenciklopedija.lt
* futboloenciklopedija.lt
* lfe.lt
TripAdvisor|  |
| Pramonė | turizmas |
| Įkūrėjas (-ai) | Stephen Kaufer |
| Centrinė būstinė | Nydemas, Masačusetsas, Jungtinės Amerikos Valstijos JAV |
| Paslaugos | Viešbučių ir skrydžių užsakymas, atostogų planavimas, restoranų paieška, kelionių gidai |
| Pajamos | $1.492 mlrd. (2015 m.)  |
| Darbuotojų | ~3000 (2015 m.) |
| Holdingas | Liberty TripAdvisor Holdings |
| Tinklalapis | tripadvisor.com |

**„TripAdvisor"** (liet. *kelionių patarėjas*) – amerikiečių internetinė kelionių svetainė, viena didžiausių pasaulyje. Būstinė įsikūrusi Masačusetso valstijoje, Nydeme. Kompaniją 2000 m. įkūrė Stephen Kaufer, 2015 m. joje dirbo virš 3000 darbuotojų. 

„Tripadvisor" stendas Berlyno turizmo mugėje

Veikla
------

Internetinė svetainė „TripAdvisor" suteikia galimybę planuoti kelionę ir užsisakyti su kelione susijusias paslaugas. Svetainėje pateikiamos kelionių, viešbučių, paslaugų apžvalgos, turistinės veiklos galimybės skirtingose valstybėse, veikia interaktyvūs kelionių forumai. Ji suteikia savo vartotojams galimybę planuoti keliones į bet kurią pasaulio šalį, išsirinkti viešbutį atsižvelgiant į jų klientų atsiliepimus. Svetainės paslaugos yra nemokamos vartotojams, kurie kuria didžiąją dalį turinio, taip pat ji išsilaiko iš reklamos. 

„TripAdvisor" buvo viena iš pirmųjų internetinių svetainių, įgyvendinusių vartotojų kuriamo turinio (angl. *user-generated content*) principą. „TripAdvisor" veikia 45 šalyse, 28 kalbomis, kas mėnesį aptarnauja 315 mln. unikalių vartotojų. TripAdvisor Media Group valdo 25 kelionių prekinius ženklus, įskaitant TripAdvisor, Airfarewatchdog, BookingBuddy, Citymaps, Cruise Critic, Family Vacation Critic, FlipKey, GateGuru, Holiday Lettings, Holiday Watchdog, Independent Traveler, Jetsetter, lafourchette, Niumba, OneTime, SeatGuru, SmarterTravel, Tingo, TravelPod, Tripbod, VacationHomeRentals, Viator, VirtualTourist. 2014 m. duomenimis, tarp internetinių kelionių svetainių „TripAdvisor" buvo keliautojų labiausiai atpažįstama, naudojama ir ja pasitikima.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Annual Report" (PDF). TripAdvisor LLC. Suarchyvuotas originalas (PDF) 2017-03-29. Nuoroda tikrinta 2021-02-28.
2. ↑  TripAdvisor Tops Travel Brand Awareness Index

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: TripAdvisor** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
Jonavos krašto muziejus
Muziejus įsikūręs buvusios Jonavos arklių pašto stoties pastate (projekto aut. Vaclovas Ričelis)
**Jonavos krašto muziejus** – muziejus Jonavoje, J. Basanavičiaus g. 3.

Architektūra
------------

Muziejaus statinių komplekso statyba datuojama 1833–1835 m. Tai buvo svarbus Sankt Peterburgo–Varšuvos trakto infrastruktūros elementas. Stotyje buvo aptarnaujamos pašto ir krovinių siuntos bei arklių transportu važiuojantys keleiviai.

1905 m. Jonavos didžiojo gaisro metu kompleksas apgadintas, o vėliau rekonstruotas.

2023 m. baigta dalies pastatų komplekso rekonstrukcija.

Istorija
--------

1987 m. prieškarinės gimnazijos pastate (dabar – Meno mokykla) surengta paroda „Senoji Jonava". 1989 m. Jonavos rajono taryba kuriamam muziejui skyrė patalpas (mokytojo tremtinio B. Garmaus namą), kuriose 1989 m. rugpjūčio 1 d. oficialiai atidarytas Jonavos kraštotyros muziejus (įkūrėja Regina Karaliūnienė, istorijos mokytoja, 1992–2013 m. muziejaus direktorė). Pastatą paveldėjus tremtinio giminaičiams, muziejus turėjo būti perkeltas. Nuo 1992 m. Jonavos kraštotyros muziejus veikia dabartinėse patalpose. Jam suteiktas valstybinio muziejaus statusas, muziejus pavadintas Jonavos krašto muziejumi. Muziejaus rėmėjai – AB „Achema", „Jonavos duona", „Beržų kompleksas", „Joneda" ir kt.

Skyriai, filialai, veikla
-------------------------

Veikia Istorijos, Etnografijos ir Dailės skyriai. Filialai:

* Tautodailės amatų centras
* Samulevičių memorialinė sodyba
* Jonavos krašto muziejaus turizmo informacijos centras
* Petro Vaičiūno gimtinė.

Organizuojamos dailės, liaudies meno, fotografijos parodos, skirtos kraštiečių, poetų, rašytojų atminimui, taip pat literatūros, kraštotyros darbų, dokumentinės parodos. Muziejaus rinkinius sudaro archeologiniai radiniai, daiktinės muziejinės vertybės, istoriniai eksponatai, raštija, fotonuotraukos, fotonegatyvai, fonoteka, filmoteka, videoteka, plakatai, dailės kūriniai, filatelija, numizmatika ir kt.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Atnaujintame Jonavos krašto muziejuje laukiama naujų ekspozicijų
2. ↑  „Lietuvos muziejai". *muziejai.lt*. Suarchyvuota iš originalo 2016-03-15. Nuoroda tikrinta 2016-07-22.
3. ↑  „Jonavos krašto muziejus". *jonava.lt*. Suarchyvuotas originalas 2008-05-17. Nuoroda tikrinta 2016-07-22.

Nuorodos
--------

* Oficialus Jonavos krašto muziejaus tinklalapis Archyvuota kopija 2009-10-01 iš Wayback Machine projekto.
| **Megadermatidae** |
| --- |
| Australinis netikrasis vampyras*Macroderma gigas* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Šikšnosparniai  *( Chiroptera)* |
| Pobūris: | Mažieji šikšnosparniai  *( Microchiroptera)* |
| Šeima: | Netikrieji vampyriniai  *( Megadermatidae)* |

 |

**Netikrieji vampyriniai** (*Megadermatidae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima. Gyvūnai 65-140 mm dydžio ir 20-200 g svorio.

Šeimoje 4 gentys ir 5 rūšys:

* Afrikinis netikrasis vampyras (*Cardioderma cor*)
* Australinis netikrasis vampyras (*Macroderma gigas*)
* Geltonsparnis netikrasis vampyras (*Lavia frons*)
* Indinis netikrasis vampyras (*Megaderma lyra*)
* Malajinis netikrasis vampyras (*Megaderma spasma*)

Paplitimas ir buveinė
---------------------

Sutinkami tropiniuose ir subtropiniuose Afrikos, Pietų ir Pietryčių Azijos bei Australijos regionuose. Dieną apsistoja nedidelėmis grupėmis urvuose, tuščiaviduriuose medžiuose ir pastatuose.

Išvaizda
--------

Gana dideli. Dilbio ilgis 49–115 mm. Sveria nuo 20 iki 200 g. Kailis gana ilgas, dažniausiai pilkšvos spalvos, ventralinėse dalyse šviesesnis. Snukis trumpas, akys palyginti didelės. Būdingos labai ilgos ir stačios ausys, suaugusios pagrindais galvos viršuje, bei ilga nosis. Sparnai dideli ir platūs.

Patys didžiausi individai pasaulyje yra Australinių netikrųjų vampyrų rūšies šikšnosparniai.

Elgsena
-------

Visos šeimos rūšys naktiniai gyvūnai, išskyrus geltonsparnį netikrąjį vampyrą, kuris kartais būna aktyvus ir dieną.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Nowak, R. M. (1999). *Walker's Mammals of the World*. **1**. JHU Press. p. 324. ISBN 9780801857898.
| Vijūnėlės tvenkinys |
| --- |
| Tvenkinys iš pietryčiųTvenkinys iš pietryčiųTvenkinys iš pietryčių |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Druskininkų savivaldybė) |
| Plotas | 0,114 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,9 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Įteka | Vijūnėlė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Vijūnėlės tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°0′58″ š. pl. 23°57′45″ r. ilg.﻿ / ﻿54.01611°š. pl. 23.96250°r. ilg.﻿ / 54.01611; 23.96250Koordinatės: 54°0′58″ š. pl. 23°57′45″ r. ilg.﻿ / ﻿54.01611°š. pl. 23.96250°r. ilg.﻿ / 54.01611; 23.96250 |

**Vijūnėlės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Druskininkų pietvakarinėje dalyje, Nemuno mažųjų intakų baseine. Sudarytas užtvenkus Vijūnėlės upelį 0,6 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus 0,59 km, plotis iki 0,35 km, kranto linijos ilgis – 1,9 km. Altitudė 87 m. Užtvanka šachtinė, jos skaičiuotinis debitas – 0,77 m³/s.

Vijūnėlės tvenkinys – svarbi poilsinė kurorto vieta. Tvenkinio pakrantėje XX a. pab. įrengtas paplūdimys, kitapus driekiasi Vijūnėlės parkas. Iš Mergelės Akių ežerėlio atiteka Vijūnėlė. Šiaurinėje pakrantėje stovi Druskininkų Ryto gimnazija.

Vandens telkinys suformuotas dirbtinai – sovietmečiu tvenkinio vietoje plytėjo pelkė. Apie 1983 m. buvo nuspręsta buvusios pelkės vietoje iškasti tvenkinį. Vykdant darbus ekskavatoriai buvo statomi ant rąstų, nes įprastai privažiuoti į pelkėtą vietą buvo neįmanoma. Suformavus tvenkinį, maždaug 1989 m. buvo pastatyta valčių prieplauka.

Tvenkinio pakrantėje stovi lenta su užrašu: *Aš noriu gražios Lietuvėlės / Kaip bundanti ryto aušra / Aš noriu skaidrių ežerėlių / Kaip spindinti ryto rasa*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
2. ↑
3. ↑
|  *Sarah Mitton*  |
| --- |
|  |
| Pilnas vardas | Sarah Dawn Mitton |
| Gimė | 1996 m. birželio 20 d. (27 metai)  Liverpulis, Kanada |
| Atstovauja (-vo) | Kanados vėliava Kanada |
| Aktyvumo metai | 2013 - dabar |
|  |
| Rungtys | Rutulio stūmimas |
| Asmeniniai rekordai | Stadionas: 20,33 m (NR)  Maniežas: 20,22 m (NR) |
| Treneriai | Richard Parkinson |
| Klubas | SISU Throws Club |
|  |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**0 | **Sidabras**1 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
| Pasaulio uždarų patalpų čempionatas |
| **Auksas**1 | **Sidabras**0 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
|  |
| Kiti titulai | Sandraugos žaidynių čempionė  Panamerikos žaidynių čempionė  Universiados čempionė |
| World Athletics profilis: |  |

**Sarah Mitton** (g. 1996 m. birželio 20 d.) – Kanados lengvaatletė, kuris specializuojasi rutulio stūmimo rungtyje. Pasaulio čempionė, olimpinių žaidynių dalyvė.

Biografija
----------

2019 m. Mitton dalyvavo vasaros Universiadoje. Atrankos varžybose sportininkė pasiekė 17,54 m rezultatą ir pirmu numeriu pateko į finalą, kuriame su 18,31 m metimu iškovojo aukso medalį. Tais pačiais metais vykusiame 2019 m. pasaulio lengvosios atletikos čempionate kanadietė užėmė 24-ą vietą.

2021 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Mitton užėmė 28-ą vietą su 16,62 m ir į finalą nepateko.

2022 m. Sandraugos žaidynėse iškovotas aukso medalis.

2023 m. pasaulio lengvosios atletikos čempionato atrankos varžybose Mitton pasiekė penktą geriausią rezultatą su 19,37 m. Finale sportininkė su 20,08 m iškovojo sidabro medalį. Tais pačiais metais vykusiose Panamerikos žaidynėse pelnytas aukso medalis.

2024 m. pasaulio uždarų patalpų lengvosios atletikos čempionate kanadietė su 20,22 m rezultatu iškovojo aukso medalį. Tai pirmasis Kanados aukso medalis šioje rungtyje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Sarah Mitton

Nuorodos
--------

* Mitton WA svetainėje
**Vilniaus „Pionieriai"**|  |
| **Pavadinimas** | Laisvalaikio ir sporto klubas „Pionieriai" |
| **Įkurtas** | 2006 m. |
| **Stadionas** | Bukiškio stadionas |
| **Lyga** | SFL |
| **2015** | 11 vieta (B divizionas) |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 




**Apranga  namie**
 | 




**Apranga  svečiuose**
 |

 |

**Vilniaus „Pionieriai"** – mėgėjiškas Lietuvos futbolo klubas iš Vilniaus.

Istorija
--------

Klubo užuomazgos siekia 2000 metus. Tada dabartinės komandos branduolys mėgėjiškai spardė kamuolį mokyklų salėse, vėliau buvo persikelta į „Sportimos" maniežą. Tik 2006 m. komandai suteiktas pavadinimas. Pradėta intensyviai dalyvauti draugiškuose turnyruose: Bukiškėse, Kernavėje, Molėtuose. Vėliau nuspręsta išbandyti jėgas SFL žiemos turnyruose 7 × 7 („Umbro", „Teamsport" taurėse) – po 2 metų įsitvirtinta antrame (iš keturių, o vėliau sumažinus komandų skaičių - trijų) pagal pajėgumą pogrupyje.

2010 m. klubas pirmą kartą dalyvavo didžiojo futbolo varžybose SFL. Žemiausiame D2 divizione užimta bronzinė 3 vieta. Tai leidžia dalyvauti pereinamosiose varžybose dėl patekimo į aukštesnį divizioną. Sėkmingai įveiktas ir šis barjeras ir nuo 2011 metų komanda dalyvauja 3 pagal pajėgumą SFL C divizione. 2011 m. vasario 28 d. įkurta asociacija „Laisvalaikio ir sporto klubas 'Pionieriai'", kuri taip pat gauna paramos gavėjo statusą.

2012 m. komandos vadovybė nusprendžia dalyvauti LFF Taurės turnyre, kur I etapo rungtynėse namuose 3:2 įveikta Rokiškio FK ekipa (Utenos AFF III lyga). Sekančiame etape išvykoje nusleista Marijampolės "Ipukio" ekipai 3:0.

Sezonai
-------

|  |
| --- |
| **Lietuvos futbolo varžybos** |
| **Sezonas** | **Pirmenybių lygmuo** | **Vieta** | **Taurė** |
| 2012–2013 m. | — | — | 1/32 f. |

### SFL varžybos

| Sezonas | Čempionatas |
| --- | --- |
| Lygmuo | Vieta
 |
| 2010 m. | D2 | 3
 |
| 2011 m. | C | 7
 |
| 2012 m. | A2 | 10
 |
| 2013 m. | A1 | 11
 |
| 2014 m. | A1 | 11
 |
| 2015 m. | B | 11 |

Nuorodos
--------

|  |
| --- |
| * Oficiali svetainė:
 |
| * Futbolinis.lt (statistika):
 |
| * Apskrities federacijos informacija: []
 |
| * KAFF informacija: []
 |
| * ŠAFF informacija: []
 |
| * VAFF informacija: []
 |
| * SFL informacija:
 |
| * UEFA informacija: []
 |
| * Futbolas.lt: []
 |
| * Foot.dk (archyvas): []
 |
| * Weltfussballarchiv.com: []
 |
| * Soccerway.com (naujausi rezultatai): []
 |
| * Neoficiali svetainė: []
 |
| * Gerbėjų svetainė:
 |
**HD 163607 b** – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę HD 163607, esančią Slibino žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 218,3 šviesmečio (66,9 parseko).

HD 163607 b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 0,7836 Jupiterio masės, o spindulys – 1,269 Jupiterio spindulio. HD 163607 b masė nustatyta radialinių greičių metodu, tuo tarpu spindulys apskaičiuotas teoriškai. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per 75,2203 (± 0,02) paros, jos orbitos didysis pusašis – 0,362 (± 0,016) av, o ekscentricitetas – 0,7441 (± 0,0071). Atradimo metu HD 163607 b orbitos ekscentricitetas buvo didžiausias iš visų egzoplanetų, aptiktų sistemose, kuriose skrieja daugiau nei viena planeta.

Apie HD 163607 b atradimą pranešta 2011 m. Planeta aptikta Havajuose esančioje W. M. Keck observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. Be HD 163607 b, šioje sistemoje dar atrasta HD 163607 c planeta (taip pat dujinė milžinė). HD 163607 b skrieja arčiausiai savo žvaigždės.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Giguere, Matthew J.; et al. (2012). „A High-eccentricity Component in the Double-planet System around HD 163607 and a Planet around HD 164509". *The Astrophysical Journal*. **744** (1): 4–13. arXiv:1109.2955. Bibcode:2012ApJ...744....4G. doi:10.1088/0004-637X/744/1/4.
2. ↑  Luhn, Jacob K.; et al. (2019). „Retired A Stars and Their Companions. VIII. 15 New Planetary Signals around Subgiants and Transit Parameters for California Planet Search Planets with Subgiant Hosts". *The Astronomical Journal*. **157** (4). 149. arXiv:1811.03043. Bibcode:2019AJ....157..149L. doi:10.3847/1538-3881/aaf5d0.`{{cite journal}}`: CS1 priežiūra: unflagged free DOI (link)
3. 1 2  „HD 163607 b". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-03-24.
4. 1 2  „HD 163607 b". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-03-24.
5. ↑  „Planet HD 163607 b". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-03-24.
6. 1 2  „HD 163607 b". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-03-24.
**HD 89744 b** (arba **HD 89744 A b**, **HR 4067 A b**, **GJ 9326 A b**, **HD 89744 b**) – egzoplaneta, skriejanti apie F spektrinės klasės žvaigždę HD 89744. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 128,6 šviesmečio (39,4 parseko).

HD 89744 b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 8,35 Jupiterio masės, o spindulys – apytikriai 1,12 karto didesnis nei Jupiterio. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per 256,78 (± 0,02) paros, jos orbitos didysis pusašis – 0,917 (± 0,009) av, o ekscentricitetas – 0,677 (± 0,003). HD 89744 b masė nustatyta radialinių greičių metodu.

Apie HD 89744 b atradimą pranešta 2000 m. Planeta aptikta Fred Lawrence Whipple observatorijoje (Arizona, JAV), taikant radialinių greičių metodą. Be HD 89744 b, šioje sistemoje dar atrasta HD 89744 c planeta.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Korzennik, Sylvain G.; et al. (2000). „A High-Eccentricity Low-Mass Companion to HD 89744". *The Astrophysical Journal Letters*. **533** (2): L147–L150. arXiv:astro-ph/0003045. Bibcode:2000ApJ...533L.147K. doi:10.1086/312611. PMID 10770711.
2. ↑  „HD 89744 A b". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-02-24.
3. 1 2  „HD 89744 b". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-02-24.
4. 1 2  „HD 89744 b". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-02-24.
5. ↑  „Planet HD 89744 b". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-02-24.
USS „Mount Whitney" — JAV 6-ojo laivyni vadovavimo laivas
**Vadovavimo laivas** (angl. *command ship*; rus. *корабль управления*) – specialiai įrengtas karo laivas, kurį kaip flagmaną naudoja laivyno vadas. Laivas turi geras ryšių sistemas, patalpas štabo biurams, gyvenamąją erdvę laivyno vadui ir jo štabui. Iš tokio laivo vadovaujama laivyno veiklai.

JAV
---

JAV kariniame jūrų laivyne anksčiau egzistavo dar viena panaši laivų klasė *desantinis vadovavimo laivas* (angl. *Amphibious Command Ship*). Paskutiniai du šios klasės laivai perklasifikuoti į tipą *vadovavimo laivai*. 

Šiuo metu JAV karinis jūrų laivynas turi du *Blue Ridge* klasės vadovavimo laivus USS „Blue Ridge" (LCC-19) ir USS „Mount Whitney" (LCC-20). Abu jie yra tikslinės statybos vadovavimo laivai (anksčiau buvę *desantiniai vadovavimo laivai*). 

Iš JAV laivyno sąrašų išbraukti vadovavimo laivai:

* USS „LaSalle" (AGF-3) – 2005 m. kovo mėn. Vadovavimo laivu tapo 1972 m. iki tol buvo desantinis laivas dokas
* USS „Coronado" (AGF-11) – 2006 m. rugsėjo 30 d. Vadovavimo laivu tapo 1980 m. iki tol buvo desantinis laivas dokas.

TSRS
----

Ukrainos vadovavimo laivas „Slavutič".
Tarybų Sąjungoje į vadovavimo laivus buvo perdaryti du lengvieji kreiseriai (projektas *68 bis*) „Ždanov" (Juodosios jūros laivynas) ir „Admiral Seniavin" (Ramiojo vandenyno laivynas). Šie laivai vadinti *valdymo kreiseriais* (rus. *крейсер управления*). 1989–1990 m. abu valdymo kreiseriai buvo išbraukti iš laivyno sąrašų.

1998 m. pagal 12884 projektą imtas statyti vadovavimo laivas buvo baigtas statyti ir įtrauktas į Ukrainos karinio jūrų laivyno sąrašus kaip „Slavutič".

Danija
------

2003-2005 m. Danijoje buvo pastatyti du *Absalon* klasės vadovavimo ir paramos laivai: „Absalon" (L16) ir „Esbern Snare" (L17).

Nuorodos
--------

1. ↑  Žodyne „NATO terminų aiškinamasis žodynas = NATO glossary of terms and definitions (English and French)" (3-iasis patais. leid. 2006) šis terminas išverstas kaip *jūrų desanto operacijų vadovavimo laivas*
2. 1 2  „Крейсеры управления типа «Свердлов»". Атрина. Suarchyvuotas originalas 2010-05-10. Nuoroda tikrinta 2011-11-23.
**„Mickey Mouse"** – lietuviškas komiksų žurnalas, leistas nuo 1993 m. sausio mėn. iki 1996 m. Vėliau pakeitė pavadinimą į „Donaldas ir kiti" ir yra iki šiol seniausias Lietuvoje vis dar parduodamas komiksas.
Greta pagrindinio komiksų žurnalo, 1995 – 2003 m. buvo leidžiamas dar ir atskiras, mažesnio formato, galvosūkių ir užduočių žurnalas – „Donaldo galvosūkiai". Pačioje pradžioje jis vadinosi: „Donaldo pramogos", o vėliau pakeitė savo pavadinimą.

„Auksinė Donaldo kolekcija"
---------------------------

Pirmoji „Auksinės Donaldo kolekcijos" knyga
Komiksai iš „Mickey Mouse" žurnalo vis dar yra perspausdinami „Donaldas ir kiti" numeriuose, tačiau yra išleidžiamos taip pat ir knygos. Pavyzdžiui, 2011 m. pradėta leisti knygų serija „Auksinė Donaldo kolekcija", kur spausdinamos istorijos buvo išleistos žurnale „Mickey Mouse". Dabar yra išleistos dvi knygos.

Literatūra
----------

* Donaldas ir kiti (1993 *auksinė Donaldo kolekcija*). – Vilnius: Egmont Lietuva, 2011. – 367 p.: iliustr. – ISBN 978-609-414-314-4
* Donaldas ir kiti (1994 *auksinė Donaldo kolekcija*). – Vilnius: Egmont Lietuva, 2012. – 333 p.: iliustr. – ISBN 978-609-414-444-8

Galerija
--------

* 1996 m.1996 m.
* 2000 m.2000 m.
* 2010 m.2010 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Egmont" – tai gilias tradicijas turinti įmonė. Archyvuota kopija 2013-12-24 iš Wayback Machine projekto. Nuoroda tikrinta 2013-12-24
2. ↑  „Importinė komiksų kultūra Lietuvoje". Pinigų karta. 2010-07-26. Suarchyvuotas originalas 2013-12-24. Nuoroda tikrinta 2013-12-24.
| Vadsėnorv. *Vadsø* |
| --- |
|        |
| *Vadsės tvirtovės liekanos* |
|  |
| 

VadsėVadsė

70°04′35″ š. pl. 29°44′54″ r. ilg.﻿ / ﻿70.07639°š. pl. 29.74833°r. ilg.﻿ / 70.07639; 29.74833﻿ (Vadsė)Koordinatės: 70°04′35″ š. pl. 29°44′54″ r. ilg.﻿ / ﻿70.07639°š. pl. 29.74833°r. ilg.﻿ / 70.07639; 29.74833﻿ (Vadsė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Norvegijos vėliava Norvegija |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1838 m. sausio 1 d. |
| **meras** | Svein Dragnes |
|  |
| **Gyventojų** (2004) | 6 187  |
| **Plotas** | 1 258 km² |
| **Tankumas** (2004) | 5 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Vadsė |

**Vadsė** (š. sam. *Čáhcesuolu*, suom. *Vesisaari*) – miestas ir savivaldybė Finmarke, Norvegijoje. Miestas yra savivaldybės ir Finmarko apskrities sostinė.

Vadsė įkurta 1838 m. sausio 1 d. Įstatymas reikalavo, kad miestai būtų atskirti nuo kaimo apskričių, bet dėl mažo gyventojo tankumo ir mažao balsuojančių skaičiaus tą buvo sunku padaryti. Kaimai buvo atskirti nuo Vadsės 3 etapais: Nesebis (1846 m.), Sėr-Varangeris (1858 m.), and Nord-Varangeris (1894 m.). Paskutinis kaimas buvo vėl prijungtas prie miesto 1964 m. sausio 1 d.

Vadsės vardas kildinamas iš senovės nordų frazės „sala su geriamu vandeniu". Miesto herbas yra iš šių laikų, o patvirtintas 1976 m. vasario 20 d. Jame pavaizduotas sidabrinis elnias raudoname fone. Šiaurės elnias yra pagrindinis savivaldybės naminis gyvūlys ir svarbus ekonomiškai.

Istorija
--------

Vadsės bažnyčia
XVI a. Vadsėjos saloje buvo žvejų kaimas ir bažnyčia. Vėliau kaimas persikėlė į žemyną. 1833 m. Vadsei buvo suteiktos miesto privilegijos ir čia pradėjo keltis žmonės iš Suomijos bei nuo bado bėgantys švedai. Suomiškai pradėjo kalbėti dauguma miesto gyventojų. Ned dabar kai kuriose sodybose kalbama suomiškai. Kai naciai užėmė Norvegiją čia įsikūrusius nacius bombardavo Sovietų Sąjunga. Tačiau čia, priešingai nei kitur FGinmarke netoli miesto centro išliko mediniai XIX namai. Ypač garsūs norvegų Esbensenų ir suomių Tuomainenų namai. Vadsėjos saloje yra diližablio stiebas, kuriuo naudojosi Umberto Nobile ir Roald Amundsen, kai vyko su diližabliu „Norvegija" į Šiaurės ašigalį 1926 m. o Nobile jį panaudojo dar diližablyje „Italija" 1928 m.

Išnašos
-------

1. ↑  Norske Kommunevåpen (1990). „Nye kommunevåbener i Norden". Suarchyvuotas originalas 2007-07-15. Nuoroda tikrinta 2008-12-13. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
2. ↑  „Kommunevåpen". Flags of the World. 28 June 2002. Suarchyvuotas originalas 2008-04-19. Nuoroda tikrinta 2008-12-13. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)

Nuorodos
--------

* Municipal fact sheet
* Varanger.com tourist information about Varanger area
* List of town twinnings in Scandinavia
| **Stanislava Juonienė** |
| --- |
| Gimė | 1938 m. vasario 21 d. (86 metai)Kaunas |
|  |
| Veikla | sovietinė veikėja, istorikė |
| Partija | 1961 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1960 m. Vilniaus universitetas |

**Stanislava Zuzana Ivanauskaitė-Juonienė** (g. 1938 m. vasario 21 d. Kaune) – sovietinė veikėja, istorikė, istorijos mokslų Liestuvos prieše kandidatė.

Biografija
----------

1960 m. baigė Vilniaus universitetą, 1960–1962 m. jame dėstė. 1965–1967 m. dirbo LSSR centriniame valstybiniame archyve, 1967–1971 m. Partijos istorijos institute prie LKP CK. 1967 m. istorijos mokslų kandidatė. 1971–1981 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto dėstytoja, 1975–1981 m. Mokslinio komunizmo katedros vedėja, 1976 m. docentė. 1981–1989 m. Vilniaus pedagoginio instituto dėstytoja.

1988 m. prisidėjo prie prosovietinės organizacijos „Jedinstvo" kūrimo, veikė prieš Lietuvos nepriklausomybės atkūrimą, 1989 m. gegužės mėn. išstojo. 1989 m. gruodžio mėn. su kitais liko LKP (SSKP) organizacijoje, nuo 1989 m. gruodžio mėn. jos laikinojo CK, nuo 1990 m. – LKP (SSKP) CK ir CK biuro narė, Taip pat leidinio „Lygūs ir drauge" redaktorė. 1990–1991 m. rugpjūčio mėn. LKP laikraščio „Tarybų Lietuva", spausdinto Baltarusijoje, vyr. redaktorė. Maskvoje žlugus 1991 m. rugpjūčio pučui, iš Lietuvos pasitraukė. Gyvena Baltarusijoje, veikė prieš Lietuvos valstybę.

Bibliografija
-------------

* Vietiniai valstybinės valdžios organai Lietuvoje 1940–1951 m. – Vilnius, 1976. – 159 p.
* Komunistų partijos vadovaujančio vaidmens didėjimas brandžioje socialistinėje visuomenėje: tarpinstitut. mokslinės konferencijos, skirtos Didžiosios Spalio socialistinės revoliucijos 60-mečiui, tezės (1977 m. gruodžio 19 d.). – Vilnius, 1977. – 84 p.
* Socialistinis gyvenimo būdas ir ideologinė kova: iš ciklo „Gyvenimo būdo problemos dabarties ideologinėje kovoje": medžiaga lektoriui. – Vilnius, 1987. – 23 p.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Stanislava Juonienė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 149
2. ↑  Eugenijus Grunskis. *Stanislava Juonienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 25 psl.
| **Vandeninis dėžinis vėžlys** |
| --- |
| Vandeninis dėžinis vėžlys (Terrapene coahuila)Vandeninis dėžinis vėžlys (*Terrapene coahuila*) |
| Apsaugos būklė |
| Nykstantys (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Ropliai  *( Reptilia)* |
| Būrys: | Vėžliai  *( Testudines)* |
| Pobūris: | Slaptakakliai vėžliai  *( Cryptodira)* |
| Šeima: | Baliniai vėžliai  *( Emydidae)* |
| Gentis: | *Terrapene*  *( Terrapene)* |
| Rūšis: | Vandeninis dėžinis vėžlys  *( Terrapene coahuila)* |

 |

**Vandeninis dėžinis vėžlys** (*Terrapene coahuila*; angl. *Coahuilan box turtle, aquatic box turtle*) – balinių vėžlių šeimos (*Emydidae*) rūšis, endeminė Meksikoje.

Rūšis aprašyta 1944 m. Schmidt’o ir Owens’o. Ji žinoma tik vienoje teritorijoje, kur ji gyvena nedideliame kiekyje plotelių su tinkamomis sąlygomis. Arealas nuo 1960 m. iki 2002 m. susitraukė nuo 1600 km² iki 930 km². Likusiame areale rūšis gyvena tik specifiškuose pelkių plotuose, dalis kurių prarasti dėl džiūvimo bei augalijos kaitos. Šių vėžlių buveinių nykimas tęsiasi.

Rūšies genetinė struktūra rodo, kad skirtingų vietovių populiacijos yra labai izoliuotos, tad rūšis yra fragmentuota. XX a. 7-tą dešimtmetį tinkamose buveinėse būdavo apie 148 vėžliai hektare, Kadangi vietove su tinkamu buveinės tipu būdavo kelių šimtų hektarų ploto, tokioje vietovėje gyvendavo virš 10 tūkst. suaugusių vėžlių. Dabar panašioje vietovėje gyvena tik apie 2,5 tūkst.

Paskaičiuota kartos trukmė yra 15 metų (pagal nelaisvėje augintų vėžlių duomenis), todėl per tris kartas šios rūšies suaugusių vėžlių skaičius sumažėjo daugiau kaip 70% indivių.

Nuorodos
--------

1. ↑  „IUCN Red List - Terrapene coahuila". IUCN Red list. Suarchyvuotas originalas 2011-09-21. Nuoroda tikrinta 2012-03-19.
*Kitos reikšmės – Labė (reikšmės).*

| Labė |
| --- |
| Labės rytinis galasLabės rytinis galasLabės rytinis galas |
| Vieta | Utenos raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,36 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,81 km |
| Vidutinis gylis | 5,5 m |
| Didžiausias gylis | 23,2 m |
| Tūris | 0,003 km³ |
| Įteka | L-1 |
| Išteka | T-3 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Labė

  |
| **Koordinatės** |  55°26′18″ š. pl. 25°47′58″ r. ilg.﻿ / ﻿55.43833°š. pl. 25.79944°r. ilg.﻿ / 55.43833; 25.79944Koordinatės: 55°26′18″ š. pl. 25°47′58″ r. ilg.﻿ / ﻿55.43833°š. pl. 25.79944°r. ilg.﻿ / 55.43833; 25.79944 |
|  |
|  Vikiteka | Labė |

**Labė** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Utenos rajone, apie 1 km į pietvakarius nuo Tauragnų.

Ežeras telkšo Klykių-Politiškių-Tauragno rinoje. Ilgis (iš vakarų į rytus) 2,2 km, plotis iki 0,25 km, vidutinis plotis 0,15 km. Altitudė 165 m. Krantai aukšti ir statūs, beveik ištisai apaugę medžiais. Vakarinėje ir pietinėje pakrantėse apaugę Tauragnų mišku, kitose pakrantėse plyti pievos, vietomis dirbami laukai. Trumpa protaka (T-3), kuri sausmečiais neretai esti sausa, jungiasi su Tauragno ežeru. Priklauso Žeimenos upės baseinui. Rytinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Tauragnų dvaro sodyba, eina kelias  **4902**  Utena–Tauragnai–Kirdeikiai , pietine pakrante eina kelias Nr. 2813 (Gečiai – Kuktiškės – Tauragnai).

Ežerėvardis *Labė̃* sietinas su liet. *lobas* – „dauba, slėnys, loma".

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Labė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 463
2. ↑  „Labė (Utenos krašto ežerai)". Suarchyvuota iš originalo 2014-11-01.
*Šis straipsnis apie prekybos įmonę. Apie gyvūną skaitykite straipsnyje Varlė.*

Varle.lt|  
2023 m. būstinė |
| Komercinis pavadinimas | Varle.lt |
| Forma | UAB |
| Prekybos simbolis | Varlė |
| Pramonė | mažmeninė prekyba, didmeninė prekyba |
| Įkurta | 2009 m. (2009 m.)) |
| Centrinė būstinė | Ukmergės g. 241,07160 Vilnius |
| Pajamos | 35 mln. EUR(2015 m.) |
| Savininkas (-ai) | Marius Butauskas |
| Darbuotojų | 62(2017 m.) |
| Tinklalapis | www.varle.lt |

Parduotuvė Panevėžyje 2017 m.
**Varle.lt** – lietuviška elektroninės komercijos bendrovė. Technikos, kasdienio vartojimo prekių internetinė parduotuvė, turinti tradicinės prekybos ir serviso taškus. Parduoda >250 tūkst. prekių iš >2000 gamintojų.

Dauguma parduotuvių veikia franšizės pagrindu. „Varle" dirba kaip prekybos sistema: 40 įmonių, tarp jų ir baldų, vaistų bendrovės, prekiauja per varle.lt platformą. Šį prekės ženklą naudoja 15–kos miestų prekybos įmonės. Tarp elektroninės prekybos įmonių Varle.lt yra viena lankomiausių (4–ta 2017 m. sausį pagal *webconsulting.lt*).

Istorija
--------

2009 m. rugsėjo 7 d. įkurta Vilniuje. Steigėjas – Marius Butauskas. 2012 m. įmonėje dirbo 12 darbuotojų, 2017 m. birželio mėn. – 62.

Varle.lt verslo pavadinimas siejamas su varle, žinoma kaip sėkmės simboliu. Varlės statulėlės laikytos senovės indų, japonų namuose, nes tikėta, jog šios atneš laimę, suteiks papildomų galių.

„Varlės" grupė 2015 m. gavo 35 mln. Eur pardavimo pajamų, 30% daugiau nei 2014 m. kai šis skaičius sudarė 27 mln. Eur. Augo pati UAB „Varle", nes lyginamuoju laikotarpiu apyvarta padidėjo 47%: nuo 14,16 mln. Eur 2014 m. iki 20,86 mln. Eur. Bendrovė 2015 m. kas mėnesį reklamai skyrė apie 10 tūkst. Eur.

Kritika
-------

2011 m. skirta bauda už klaidinančią reklamą tinklalapiuose bei naujienlaiškiuose („*didžiausias kompiuterinės ir buitinės technikos pasirinkimas*", „*žemiausia kaina Lietuvoje*" ir pan.).

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  „Didžiausių Lietuvos e. parduotuvių reklamų biudžetai". *vz.lt*. Suarchyvuotas originalas 2020-09-30. Nuoroda tikrinta 2017-06-29. `{{cite web}}`: Cite has empty unknown parameter: `|5=` (pagalba)
2. ↑  „VARLĖ.LT". *15min*. Nuoroda tikrinta 2019-12-12. `{{cite web}}`: Cite has empty unknown parameter: `|1=` (pagalba)
3. ↑  „Dėl UAB "Varle" veiksmų atitikties Lietuvos Respublikos reklamos įstatymo reikalavimams". *e-tar.lt*. Nuoroda tikrinta 2017-06-29. `{{cite web}}`: Cite has empty unknown parameter: `|1=` (pagalba)
**Audrius Rakauskas** (g. 1966 m. birželio 25 d.) – lietuvių žurnalistas, laidos „Gustavo enciklopedija" autorius bei režisierius.

Dėl laidos „Gustavo enciklopedija" kūrimo su Audriumi Rakausku LRT yra sudariusi autorinę sutartį.

Anksčiau Audrius Rakauskas yra dirbęs įvairius darbus – nuo apsaugos darbuotojo, aktoriaus, kūrybinio darbuotojo iki žurnalisto. Audrius Rakauskas filmavosi LRT seriale „Tučkus ir viršininkas skuba į pagalbą" bei filme „Gintaro kambarys".

Vedęs, sūnus Augustas (g. 1991 m.).

Brolis Rimantas Rakauskas, VU GMF profesorius zoologas.

Knygos ir kiti leidiniai:

* Rakauskas A.; Lekavičius V.; Gricius A. (2014-2015) Nepaprasti Gustavo ir profesoriaus Kalėdausko nuotykiai. ISBN 978-609-8137-19-4.

Apdovanojimai
-------------

„Gustavo enciklopedija" Geriausių laidų konkurse „Pragiedruliai", kurį organizavo Lietuvos radijo ir televizijos komisija (LRTK) buvo pripažinta Geriausia 2005 metų televizijos laida vaikams, (LTV).

2010 m. Šypsenos Ordinas.

2012 m. Gailių klano premija ir sidabro medalis.

Išnašos
-------

1. ↑  Gailių klano premija ir sidabro medalis

Nuorodos
--------

* „Tik su Gustavu pietautų Jolanta Paulauskienė". *lrt.lt*. 2005-11-18. Suarchyvuotas originalas 2007-03-10.
| **Vytautas Gedgaudas** |
| --- |
| Gimė | 1912 m. balandžio 5 d.Rusija |
| Mirė | 1999 m. lapkričio 29 d. (87 metai)Klivlandas |
| Sutuoktinis (-ė) | Stefanija Gedgaudienė (Juodvalkytė) |
|  |
| Veikla | žurnalistas, redaktorius |
|  |
| Alma mater | Paryžiaus universitetas |

**Vytautas Gedgaudas** (1912 m. balandžio 5 d. Rusija – 1999 m. lapkričio 29 d. Klivlandas, palaidotas Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas.

Biografija
----------

1922–1930 m. mokėsi Viekšnių progimnazijoje ir Mažeikių gimnazijoje. Nuo 1930 m. gyveno Kaune. 1933–1939 m. Kaune redagavo leidinius „Iliustruotas pasaulis", „Laiko žodis", „Laikas", „Telegramos".

1939–1950 m. gyveno Paryžiuje. Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui, 1939 m. rugsėjo 29 d. kartu su dviem bičiuliais, su kuriais keliavo po Europą, įstojo į Prancūzijos Svetimšalių legioną, prieš nacistinės Vokietiją kovojo Afrikoje, vėliau Europoje. 1945–1950 m. slapyvardžiu *Vytautas Arūnas* rašė politines apžvalgas Čikagos lietuvių dienraščiui „Draugas". 1946–1948 m. Paryžiaus universitete studijavo literatūrą, Kinematografijos aukštojo mokslo institute – kino režisūrą. Buvo Prancūzijos žurnalistų sąjungos narys ir generalinio sekretoriaus pavaduotojas, taip pat Laisvųjų žurnalistų sąjungos narys, jos valdybos narys.

1950 m. išvyko į JAV. 1950–1954 m. ir 1956–1958 m. Brukline dirbo laikraštyje „Vienybė", 1954–1956 m. grįžęs į Prancūziją, kūrė dokumentinius filmus, nuo 1958 m. Klivlande dirbo laikraštyje „Dirva", 1968–1991 m. jo vyriausiasis redaktorius. 1964–1967 m. Klivlande ir Čikagoje turėjo meno galerijas, kuriose parodas rengė ir lietuvių dailininkai. Parašė novelių rinkinį „Aistrų kovos" (1935 m.).

Nuo 1991 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos. ir buriuotojų klubo garbės narys.

2022 m. VšĮ ATMINTIES BRASTA išleido Vytauto Gedgaudo atsiminimų ir karo publicistikos knygą "Pirmyn arba mirk" (sudarytoja, įvadinio straipsnio, komentarų ir paaiškinimų autorė Jolanta Mažylė).

Atminimas
---------

* 1997 m. įsteigta Lietuvos žurnalistų sąjungos Vytauto Gedgaudo premija.
* 2022-uosius Lietuvos žurnalistų sąjunga ir Nacionalinė žurnalistų kūrėjų asociacija paskelbė Vytauto Gedgaudo atminimo metais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Stasė Matulaitytė. *Vytautas Gedgaudas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 475 psl.
2. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 146 psl.
3. ↑  Mažeikių Merkelio Račkausko gimnazija. „Vytautas Gedgaudas". Suarchyvuotas originalas 2015-12-05. Nuoroda tikrinta 2015-12-05.