recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Masaru Emoto** (jap. 江本勝, 1943 m. liepos 22 d. - 2014 m. spalio 17 d.) – Japonijos pseudomokslininkas, 
Pasak Emoto, minčių ir emocijų veikiamas stingstantis vanduo suformuoja atitinkamai „gražius" ir „tvarkingus" arba „negražius" bei „chaotiškus" kristalus. Emoto teigė, kad toks poveikis vandeniui gali būti pasiektas ir muzika, maldomis ar net prie vandens indo pridėjus užrašytą „gražų" arba „bjaurų" tekstą.

Nuo 1999 m. Masaru Emoto išleido kelis savo knygos „Žinutės nuo vandens" tomus. Joje yra ir ledo fotografijos, demonstruojančios skirtumus tarp tariamai įvairių emocijų paveikto vandens ledo.

Biografija
----------

Masaru Emoto pabaigė tarptautinių santykių specialybę Jokohamos universitete. Vėliau Indijoje iš Tarptautinio Alternatyviosios Medicinos universiteto (neakredituota mokslo įstaiga su minimaliais akademiniais reikalavimais) gavo alternatyviosios medicinos daktaro laipsnį. Buvo International Water for Life Foundation (Tarptautinis vandens gyvybei fondas) prezidentas.

Tyrimai
-------

Emoto vandens tyrimai kritikuojami kaip pseudomoksliniai. Jie nebuvo vykdyti remiantis moksliniais metodais ir iki šiol dar nėra pakartoti jokioje pripažintoje mokslinėje įstaigoje. Pats yra pripažinęs, kad specialiai atrinko tas nuotraukas, kurios jam pasirodė geriausiai tinkančios koncepcijos patvirtinimui.

James Randi Educational Foundation įkūrėjas James Randi yra pasiūlęs Emoto milijono dolerių prizą, jei tik jo eksperimentai būtų sėkmingai pakartoti nepriklausomoje laboratorijoje.

Išnašos
-------

1. ↑   Archyvuota kopija 2006-02-02 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Asmeninis Masaru Emoto puslapis
* Kritika
| Khaolaemo nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
|   |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Khaolaemo nacionalinis parkas vietą.Khaolaemo nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 15°01′23″ š. pl. 97°35′53″ r. ilg.﻿ / ﻿15.02306°š. pl. 97.59806°r. ilg.﻿ / 15.02306; 97.59806Koordinatės: 15°01′23″ š. pl. 97°35′53″ r. ilg.﻿ / ﻿15.02306°š. pl. 97.59806°r. ilg.﻿ / 15.02306; 97.59806 |
| **Plotas:** | 1 497,00 km² |
| **Įkurtas:** | 1987 |

**Khaolaemo nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติเขาแหลม) – nacionalinis parkas vakarų Tailande, Kančanaburio provincijoje. Parkas įkurtas 1987 m. gruodžio 5 d.

Vieta
-----

Parkas užima 1 497,00 km², apima Sangkhlaburio (Sangkhla Buri) ir Thongfapumo (Thong Pha Phum) apylinkėse, bei Khaolaemo (Khao Laem) vandens saugyklą, 160 km į šiaurės vakarus nuo provincijos centro Kančanaburio.

Flora ir fauna
--------------

Khaolaemo nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai ir lapuočių miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama:
Lagerstroemia loudonii, Stereospermum fimbriatum, karpotasis viršūklis (Terminalia bellirica), Parkia sumatrana, Nephelium hypoleucum, kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), Shorea siamensis ir daug rūšių bambukų.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, šernas, baltarankis gibonas, Birminis kiškis (Lepus peguensis), Azijinė benagė ūdra, palminis musangas ir kt, sutinkama daug paukščių.

Įžymiausios vietos
------------------

* Kroengkravijo (Kroeng Krawia)(14°58′55.3″ š. pl. 98°38′00.9″ r. ilg.﻿ / ﻿14.982028°š. pl. 98.633583°r. ilg.﻿ / 14.982028; 98.633583), Daičongthongo (Dai Chong Thong), Tratengčengo (Trateng Cheng) kriokliai.

Išnašos
-------

1. ↑  Lagerstroemia loudonii
2. ↑  Stereospermum fimbriatum
3. ↑  Parkia sumatrana
4. ↑  Nephelium hypoleucum
5. ↑  Shorea siamensis

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2009-03-26 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Akabos muchafazaمحافظة العقبة |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Jordanijos vėliava Jordanija |
| **Administracinis centras** | Akaba |
| **Nahijos** | 3 |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 133 200 |
| **Plotas** | 6 904 km² |
| **Tankumas** (2010) | 19 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | JO-AQ |

**Akabos muchafaza** (arab. محافظة العقبة = *Muḥāfaẓä alʿaqabä*) – muchafaza Jordanijos pietinėje dalyje, vakaruose ribojasi su Izraeliu, pietuose su Saudo Arabija. Administracinis centras – Akaba.

Geografija
----------

Pietuose muchafaza turi siaurą priėjimą prie Akabos įlankos. Vakarinis teritorijos pakraštys kalnuotas, toliau vakaruose jis leidžiasi į Vadi Arabos tektoninį slėnį. Ties rytine kalnų papėde yra žymusis Vadi Rumo slėnis. Rytinę muchazafos pusę užima Sirijos dykuma.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Nahijų žemėlapis
Muchafaza padalinta į 3 nahijas (skliaustuose – administracinis centras).

* Kasabos nahija (Akaba)
* Vadi Arabos nahija (Risha)
* Kuveiros nahija (Kuveira)

Didžiausios gyvenvietės
-----------------------

* Akaba (108 561 gyv.)
* Kuveira (10 238)

Galerija
--------

* Traukinys, kertantis dykumąTraukinys, kertantis dykumą
* Vadi RumasVadi Rumas
* AkabaAkaba

|  |  |
| --- | --- |
|  **Jordanijos muchafazos** |  |
| Adžlunas | Akaba | Amanas | Balka | Džarašas | Irbidas | Karakas | Maanas | Madaba | Mafrakas | Tafila | Zarka |
| ***Pasimylėkime*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Let's Make Love |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | George Cukor |
| Prodiuseris (-iai) | Jerry Wald |
| Scenaristas (-ai) | Norman KrasnaHal Kanter,Arthur Miller |
| Kompozitorius | Lionel NewmanEarle Hagen |
| Vaidina | Marilyn MonroeYves MontandTony RandallFrankie Vaughan |
| Metai | 1960 |
| Žanras | Muzikinė komedija |
| Trukmė | 119 min. |
| Kalba | Anglų k. |
| Platintojas | 20th Century Studios |
| **IMDb įrašas** |

**Pasimylėkime** (angl. *Let's Make Love*) – 1960 m. spalvotas plačiaekranis JAV filmas, muzikinė komedija, sukurta kino kompanijoje „20th Century Fox". Režisierius – George Cukor, prodiuseris – Jerry Wald, scenaristai – Norman Krasna, Hal Kanter ir Arthur Miller, pagrindinius vaidmenis atliko Marilyn Monroe, Yves Montand ir Tony Randall. Tai buvo paskutinis Monroe muzikinis filmas.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Vienam turgiausių pasaulio vyrų, Žanui-Markui Klemanui (*Jean-Marc Clement*), sekasi su pinigais, bet ne su meilės reikalais. Ieškodamas žmogaus, kuris juo žavėtųsi kaip asmenybe, o ne dėl jo turtų, Klemanas sužino, kad jis yra vieno satyrinio spektaklio teatre herojus. Neatpažintas apsilanko spektaklio aikštelėje ir to nesuprasdami prodiuseriai jam pasiūlo vaidinti patį save. Klemanas imasi šio darbo, kad būtų šalia nuostabios, tačiau tvirtai ant žemės stovinčios aktorės Amandos Del (*Amanda Dell*).

Aktoriai
--------

* Marilyn Monroe – Amanda Dell
* Yves Montand – Jean-Marc Clément
* Tony Randall – Alexander Kaufman
* Frankie Vaughan – Tony Danton
* Wilfrid Hyde-White – Welch
* David Burns – Oliver Burton
* Milton Berle – vaidina save patį
* Bing Crosby – vaidina save patį
* Gene Kelly – vaidina save patį
* Joe Besser – Charlie Lamont
* Richard Haydn – pasakotojas (titruose nenurodytas)

Kritikų atsiliepimai
--------------------

Pasirodžius filmui vertinimai buvo daugiausia nepalankūs. „New York Times" apžvalgininkas rašė, kad filmas rutuliojasi lėtai, kad Marilyn Monroe atrodo „nevalyvai (netvarkingai)", viso filmo metu ji „krapštosi su pašaliniais reikalais…" ir kad Ivo Montano (*Yves Montand*) akcentas buvo toks stiprus, jog nebuvo žavu, o tiesiog sunku suprasti. Režisūra ir scenarijus buvo kritikuojami už tai, kad Montanui nebuvo suteikta galimybė atskleisti savo gališko humoro. Buvo atkreiptas dėmesys į ironiją, kad Bing Crosby ir Gene Kelly buvo pakviesti mokiniui dėstyti pamokų. Toliau kritikuota režisūra, Džordžo Kjukoro (*Geoge Cukor*) netinkamas vadovavimas, aktorių drabužiai, išvaizda ir minimi filmo kokybės trūkumai.

Remdamasi 16 recenzijų, vertinimų apibendrinimo svetainė „Rotten Tomatoes" filmui suteikė 69 % reitingą, IMDb davė 6,4/10 balo vidurkį.

Nuorodos
--------

* Filmo „Pasimylėkime" ištrauka su Marilyn Monroe (YouTube svetainė, anglų k.)

Išnašos
-------

1. 1 2  „LET'S MAKE LOVE". *Rotten Tomatoes*. Nuoroda tikrinta 2023-06-03.
2. ↑  „Movie Reviews". *The New York Times*. 2021-09-03.
3. ↑  „Let's Make Love". *IMDb*. Nuoroda tikrinta 2023-06-03.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Taenianotus triacanthus** |
| --- |
| Šlakuotoji skorpena (*Taenianotus triacanthus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Antklasis: | Kaulinės žuvys  *( Osteichthyes)* |
| Klasė: | Stipinpelekės žuvys  *( Actinopterygii)* |
| Būrys: | Skorpenžuvės  *( Scorpaeniformes)* |
| Šeima: | Skorpeninės  *( Scorpaenidae)* |
| Gentis: | *Taenianotus*  *( Taenianotus)* |
| Rūšis: | Šlakuotoji skorpena  *( Taenianotus triacanthus)* |

 |

**Šlakuotoji skorpena** (*Taenianotus triacanthus*) – skorpenžuvių (*Scorpaeniformes*) būrio žuvų rūšis. Paplitusi tropinėse jūrose, kur auga koraliniai rifai: Raudonojoje jūroje, Rytų Afrikos, Pietryčių Azijos pakrantėse, prie Okeanijos salų, Galapagų, Riūkiū salų.

Kūnas iki 10 cm ilgio, dideliais pelekais ir galva. Geba keisti kūno spalvą, prisitaikydama prie aplinkos (mimikrija). Kartais skopenos kūnas būna apaugęs hidromis ir dumbliais.

Gyvena ant koralų – nuo kelių metrų iki 130 m gylyje. Medžioja lėtai plūduriuodama prie slepiamo paviršiaus, tada staigiai puola auką – nedidelę žuvį ar krevetę.
| Švico kantonasvok. *Schwyz* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Šveicarijos vėliava Šveicarija |
| **Administracinis centras** | Švicas |
| **Rajonų skaičius** | 6 |
| **Oficialios kalbos** | Vokiečių |
|  |
| **Gyventojų** (2018 gruodis) | 159 165 |
| **Plotas** | 907,89 km² |
| **Tankumas** (2018 gruodis) | 175 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | CH-SZ |
|  |
| **Tinklalapis** | www.sz.ch |
|  **Vikiteka** | Švico kantonasVikiteka |

**Švicas** (vok. *Schwyz*) – kantonas Centrinėje Šveicarijoje tarp Alpių pietuose, Keturių Kantonų ežero šiaurėje bei Ciuricho ežero šiaurėje. Pavadintas pagal Švico miesto pavadinimą.

Geografija
----------

Švico kantonas įsikūręs centrinėje Šveicarijoje. Zihlo bei mažesnė Muotos upė kerta kantoną skersai. Apie trys ketvirtadalius teritorijos yra derlinga bei naudojama. Dauguma žemės yra labiau kalvota negu kalnuota. Švyco miškų užimamas plotas yra apie 240 km². Ežerai sudaro užima 65 km² plotą. Į plotą įeina ir Ciuricho ežero bei Keturių Kantonų ežero dalys. Mažesni Zihlo ežeras bei Lauerzo ežerai pilnai yra kantono teritorijoje.

Aukščiausias Švico kantono taškas – Bös Fulen viršūnė, esanti 2802 metrų aukštyje, žemiausia vieta – 406 metrų aukštis prie Ciuricho ežero.

Istorija
--------

Pirmosios alemanų gentis Švico kantono teritorijoje apsigyveno maždaug prieš 1400 metų. Krikščionybė į šį regioną atkeliavo VII a. pabaigoje. Tuo metu bažnyčios stovėjo Tugeno bei Švico miestuose.

X a. Ainzydelno vyskupija tapo vis galingesnė. Ji valdė labai daug žemių, kai kurios yra už dabartinių kantono ribų. Pajamas rinkdavo iš muitų per tranzitą per Gotardą. Tai traukė kitas jėgas, tokias kaip Habsburgai.

1291 m. rugsėjo 1 d. Švico, Urio bei Untervaldeno kantonai įkūrė Šveicarijos konfederaciją. Švicas tapo pagrindiniu kantonu. Beje, pats vokiškas Šveicarijos pavadinimas *Schweiz* yra sukurtas iš Švico kantono pavadinimo *Schwyz*. Be to, Švico herbe vaizduojamas kryžius raudoname fone tapo nacionaliniais Šveicarijos simboliais – vėliava bei herbu.

|  |  |
| --- | --- |
| **Šveicarijos kantonai** |  |
| Apencelis-Auserodenas | Apencelis-Inerodenas | Argau | Bazelis (miestas) | Bazelis (sritis) | Bernas | Ciurichas | Cugas | Fribūras | Glarusas | Graubiundenas | Jura | Liucerna | Nešatelis | Nidvaldenas | Obvaldenas | Sankt Galenas | Šafhauzenas | Švicas | Tičinas | Turgau | Uris | Valė | Vo | Zoloturnas | Ženeva |
**Pasiūlymas** parlamentinėje procedūroje – susirinkimui pateiktas pasiūlymas, rekomendacija, ką nors padaryti ar išreikšti kažkokią poziciją.

„Robert's Rules of Order" klasifikuoja pasiūlymus į pagrindinius ir antrinius. Antriniai pasiūlymai, savo ruožtu skirstomi į priklausomuosius, lygiagrečiuosius ir privilegijuotuosius. Be to, „Robert's Rules of Order" mini keletą pasiūlymų, kurie sunkiai suklasifikuojami.

Pagrindiniais pasiūlymais susirinkimas raginamas svarstyti kokį nors jo sprendžiamą reikalą. Galimi originialieji pagrindiniai pasiūlymai, kuriais susirinkimui pateikiamas koks nors naujas reikalas, paprastai rezoliucijos forma, ir lygiagretieji pagrindiniai pasiūlymai, kurie susiję su esama ar būsima susirinkimo veikla, pavyzdžiui, kai siūlomi įstatų keitimai, komiteto ataskaitų tvirtinimas ar pan.

Priklausomieji pasiūlymai taikomi kitiems pasiūlymams, siekiant, kad su pastaraisiais būtų tinkamai apsieita. Tokių pasiūlymų pavyzdžiai yra pasiūlymai apriboti ar prailginti debatams skirtą laiką, priimti siūlomos rezoliucijos pataisą, perduoti klausimo svarstymą komitetui.

Lygiagretieji pasiūlymai yra tiesiogiai nesusiję su svarstomu klausimu kaip tokiu. Lygiagrečiųjų pasiūlymų pavyzdžiai yra kreipimaisi dėl vedimo tvarkos, pasiūlymai dėl balsavimo.

Privilegijuotieji pasiūlymai yra tokie svarbūs, kad, nors tiesiogiai nesusiję su svarstomu klausimu, bet turi būti svarstomi iškart. Tokių pasiūlymų pavyzdžiai yra pasiūlymai padaryti pertrauką ar grįžti prie darbotvarkėje numatytų klausimų.

Išnašos
-------

1. 1 2  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article I. „How Business Is Conducted in Deliberative Assemblies.", 4. Motions and resolutions, 33-36 psl.
2. ↑  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article I. „How Business Is Conducted in Deliberative Assemblies.", 8. Secondary Motions, 40 psl.
3. ↑  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article II. „General Classification of Motions.", 15. Some Main and Unclassified Motions, 58 psl.
4. 1 2  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article II. „General Classification of Motions.", 11. A Main or Principal Motion, 51-54 psl.
5. 1 2  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article II. „General Classification of Motions.", 12. Subsidiary Motions, 54-56 psl.
6. 1 2  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article II. „General Classification of Motions.", 13. Incidental Motions, 56-57 psl.
7. 1 2  Henry M. Robert „Robert's Rules of Order Revised", „Scott, Foresman and Company", 1915, Article II. „General Classification of Motions.", 14. Privileged Motions, 57-58 psl.
Koordinatės: 55°48′10″ š. pl. 26°4′44″ r. ilg.﻿ / ﻿55.80278°š. pl. 26.07889°r. ilg.﻿ / 55.80278; 26.07889

| Pečiakurka |
| --- |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,056 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,97 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 1,9 m |
| Didžiausias gylis | 3,3 m |
| Įteka | Č-2 |
| Išteka | Č-2 |

**Pečiakurka** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 4 km į šiaurės vakarus nuo Imbrado, tuoj į vakarus nuo Ilgio ežero. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,32 km, plotis – iki 0,29 km. Altitudė 151,2 m. Šiaurinis ir pietrytinis krantai aukšti, kiti – žemi, pietvakariuose pelkėti. Krantai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Iš vakarų ir šiaurės supa Sviriškių miškas, kitose pakrantėse plyti pievos, krūmynai. Ežerą iš rytų į vakarus prateka prateka Č-2 upelis, tekantis tarp Ilgio ir Čičirio. Ežere yra storas sapropelio sluoksnis (vidutinis 5,1 m, storiausias iki 9 m).

Prie upelio, jungiančio Pečiakurką su Ilgiu, yra piligrimų lankoma Šv. Mergelės Marijos apsireiškimo vieta, pastatyta Kvintiškių koplyčia.

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Manitolis**, **manitas**, **E421** – saldiklis, natūralus angliavandenis alkoholis, esantis daugelyje augalų (spygliuočiuose, jūros dumbliuose, grybuose. Pramoniniu būdu išgaunamas iš gliukozės (dekstrozės). Priskiriamas tūringiesiems saldikliams.

Dalinai karbohidruotas alkoholis yra cheminis apibrėžimas, manitolio sudėtyje alkoholio (etanolio) nėra.

Maisto priedas
--------------

Europos Sąjungos E numerių sąraše esantis **E421** kaip saldiklis, tešlos kildiklis, lipnumą reguliuojanti medžiaga.

Vartojimas
----------

Manitolis vartojamas kaip mažo kaloringumo saldiklis, ypač produktuose, skirtuose diabetu sergantiems žmonėms. Taip pat kaip tešlos kildiklis daugeliui duonos ir konditerijos gaminių.

Rekomenduojama paros norma iki 160 mg/kg kūno svorio. Per didelė dozė gali sukelti stiprų viduriavimą, gali pūsti vidurius, todėl neleidžiama vartoti vaikams, žmonėms, jautriems aspirinui. Taip pat gali stimuliuoti astmos priepuolius bei pabloginti inkstų funkciją.

Poveikis
--------

Manitolis didžia dalimi organizmo absorbuojamas ir panaudojamas medžiagų apykaitos procesuose kaip ir gliukozė. Likusi dalis fermentuojama storojoje žarnoje. Fermentacijos metu išsiskiria dujos, kurios gali sukelti dujų kaupimąsi ir pūtimą. Netoleruojantiems jo žmonėms gali paleisti vidurius. Pašalinis poveikis atsiranda vienu metu suvartojus 25-30 gramų, ši dozė žymiai didesnė nei įprastai naudojama maiste.

Sergantiems cukralige gaminami produktai su šiuo cukraus pakaitalu gali sukelti viduriavimą ir vidurių putimą. Dažnai dedamas į kramtomąją gumą.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį ar jo skyrių reikėtų peržiūrėti.**Būtina ištaisyti gramatines klaidas, patikrinti rašybą, skyrybą, stilių ir pan.Ištaisę pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.  |

Zyro|  |
| Forma | Privati bendrovė |
| Pramonė | Svetainių kūrimas, Dirbtinio intelekto programinė įranga |
| Įkurta | 2019 m. (kaip Zyro Inc.) |
| Centrinė būstinė | Kaunas, LietuvaLietuva |
| Svarbiausi darbuotojai | Giedrius Zakaitis(generalinis direktorius) |
| Holdingas | Hostinger |
| Tinklalapis | Zyro.com |

**Zyro** – privati programinės įrangos įmonė, teikianti interneto svetainių kūrimo, el. prekybos ir dirbtinio intelekto sprendimus vartotojams. Tai nuvilkimo (angl. drag-and-drop) platforma, leidžianti vartotojams sukurti svetainę be išankstinių kodavimo žinių. Įkurta 2019 m. įmonės būstinė yra Kaune, o biuras – Vilniuje .

Zyro Dirbtinio intelekto technologija
-------------------------------------

Pagrindinė Zyro svetainių kūrimo dalis yra dirbtinis intelektas (DI). Nors yra septyni DI įrankiai, kuriais lankytojai gali naudotis nemokamai, du pagrindiniai yra DI Tekto generatorius (AI Writer) ir DI Heatmap.

DI Tekto generatorius, yra viešai prieinamas ir jame naudojama GPT-2, GPT-3 pirmtako, kalbos modeliavimo technologija. Jis gali generuoti tekstą apie įvairias iš anksto nustatytas kategorijas, pvz. maistą ar smulkųjį verslą.

DI Teksto generatorius sukūrė trijų Glastonbury 2020 pagrindinių dainų tekstus. Gerbėjai galėjo kurti dirbtinio intelekto pagrįstus dainų tekstus, parašytus Taylor Swift, Kendricko Lamaro ir Paulo McCartney stiliumi.

AI Writer įrankis taip pat sukūrė Šekspyro įkvėptus sonetus, skirtus Nacionalinei poezijos dienai Jungtinėje Karalystėje.

DI Heatmap numato svetainės lankytojų elgesį generuodamas "šilumos" žemėlapius, todėl svetainių savininkai gali optimizuoti savo svetaines konversijoms.

Išnašos
-------

1. ↑  „Zyro review". *TechRadar* (anglų).
2. ↑  Macro, Ashleigh. „These online tools will help you create a great website in next to no time". *TechAdvisor*.
3. ↑  „Tempos de crise? Aprenda ganhar dinheiro criando um site". *Brasil 247* (portugalų). 2020-04-03.
4. ↑  „Zyro ปฏิวัติการสร้างเว็บไซต์ ช่วยให้ทำธุรกิจออนไลน์ง่ายขึ้น". Bangkok Today.
5. ↑  „This AI Songwriting Platform Can Imitate Big Pop Stars". *Adweek.com*.
6. ↑  Fish, Tom (2020-10-01). „ShakespeAIre: Artificial Intelligence absorbs Bard’s sonnets to create original poetry". *Daily Express* (anglų).
7. ↑  „Zyro Website Builder Review". *PCMag* (anglų).
8. ↑  „Как быстро создать сайт для бизнеса самому: с брендом, лого, слоганом и текстами". *AIN.UA* (rusų). 2020-04-21.
| Knišino valsčiuslenk. *Gmina Knyszyn* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Palenkės vaivadija Palenkės vaivadija |
| **Apskritis** | Monkų apskritis |
| **Administracinis centras** | Knišinas |
|  |
| **Gyventojų** (2004) | 4 965 |
| **Plotas** | 127,68 km² |
| **Tankumas** (2004) | 39 žm./km² |
|  |
| **Teritorijos kodas** | 2008043 |
| **Pašto kodas** | PL 19-120 |
| **Tel. kodas** | 85 |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Knišino valsčiusVikiteka |

**Knišino valsčius** (lenk. *Gmina Knyszyn*) – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Monkų apskrityje. Ribojasi su Čarna Bialostockos, Dobžinevo Dužės, Jasionuvkos, Kripno ir Monkų valsčiais. Valsčiaus centras – Knišinas.

Istorija
--------

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1513 m. dabartinio valsčiaus žemės priklausė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Trakų vaivadijai, o nuo 1513 m. iki 1569 m. Liublino unijos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės Palenkės vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. priklausė Abiejų Tautų Respublikos Mažosios Lenkijos provincijos Palenkės vaivadijai. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. Nuo 1807 m. iki 1914 m. priklausė Rusijos imperijos Gardino gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijos Oberosto sričiai. Nuo 1919 m. iki 1939 m. priklausė Lenkijos Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. valsčius buvo prijungtas prie Tarybų Sąjungos Baltarusijos TSR. 1941–1945 priklausė Trečiajam Reichui. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1975–1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paviršiaus struktūra
--------------------

Pagal 2002 m. duomenis valsčiaus plotas yra 127,68 km², iš kurių:

* ariama žemė: 57 %
* miškai: 32 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 11 %

Valsčius sudaro 9,24 % Monkų apskrities.

Gyventojai
----------

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 m. birželio 30 d. surinktus duomenis:

| Aprašymas | Bendrai | Moterys | Vyrai |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyventojai | **4965** | 100 % | 2491 | 50,2 % | 2,474 | 49,8 % |
| Gyventojų tankumas(Gyv./km²) | 38,9 | 19,5 | 19,4 |

Pagal 2002 m. duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1509,87 zlotai.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Chobotkai, Čechovizna, Grondai, Guzai, Jaskra, Kalinuvka Košcelna, Knišinas, Knišino Cisuvka, Knišino Zamekas, Levoniai, Novinų Kasjerskiai, Novinų Zdrojė, Ogrodnikai, Poniklica, Stočekas, Vodziluvka, Voituvcė ir Zofiuvka.

Nuorodos
--------

* Valsčiaus tinklalapis (lenk.).

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2012-02-11 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMonkų apskrities valsčiai |
| --- |
|  |
| 
Goniondzo valsčius • Jasionuvkos valsčius • Jasvilų valsčius • Knišino valsčius • Krypno valsčius • Monkų valsčius • Tšcianės valsčius  |  |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Isoptera** |
| --- |
| TermitaiTermitai |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | *Dictyoptera*  *( Dictyoptera)* |
| Pobūris: | Termitai  *( Isoptera)* |

 |

**Termitai** (*Isoptera*) – *Dictyoptera* būrio vabzdžių pobūris. Kartais laikoma atskiru būriu. Tai blyškios spalvos minkšti vabzdžiai, kurie turi kramtomuosius burnos organus ir trumpas antenas. Gyvena tropikuose, kur stato įspūdingus būstus. Tai bendruomeniniai vabzdžiai, gyvenantys kolonijomis, kuriose darbininkai – smulkūs, o kareiviai turi stambias galvas ir žandus. Vieni termitai minta mediena arba augalais, kiti ėda grybus, kuriuos augina požeminiuose „soduose". 

Termitai svarbūs mitybos grandinėse kaip maistingųjų medžiagų perdirbėjai, tačiau daugelis iš jų – kenkėjai. Metamorfozė nepilna.

Pasaulyje 7 šeimos ir apie 2750 rūšių.

* Šeima. Žalingieji termitai (*Rhinotermitidae*)
* Šeima. Tikrieji termitai (*Termitidae*)
Lietuvos muitinės emblema
**Teritorinė muitinė** - Muitinės departamento įsteigta ir jam atskaitinga muitinės įstaiga, organizuojanti ir užtikrinanti teisės aktų įgyvendinimą savo veiklos zonoje.

Teisinis pagrindas
------------------

Teritorinių muitinių veiklą reglamentuoja Muitinės įstatymas.

Veikla
------

Nuo 2002 m. liepos 1 d. Lietuvoje yra 5 teritorinės muitinės:

* Vilniaus
* Kauno
* Klaipėdos
* Panevėžio
* Šiaulių

Teritorinės muitinės organizuoja ir užtikrina muitų teisės aktų įgyvendinimą jų veiklos zonoje, taip pat koordinuoja muitinės postų ir muitinės mobiliųjų grupių darbą.

Išnašos
-------

1. ↑  Lietuvos muitinės teisiniai pagrindai Archyvuota kopija 2009-12-10 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Muitų teisės aktai Archyvuota kopija 2008-01-18 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Lietuvos muitinės interneto svetainė Archyvuota kopija 2018-08-15 iš Wayback Machine projekto.
* Muitinės įstaigų sąrašas Archyvuota kopija 2008-01-13 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 39°3′5″ š. pl. 28°0′51″ v. ilg.﻿ / ﻿39.05139°š. pl. 28.01417°r. ilg.﻿ / 39.05139; 28.01417

Grasiozos padėtis Azoruose
**Grasioza** (port. *Graciosa* – „dėkingoji") – sala Atlanto vandenyne, Azorų salyno centrinėje dalyje, į šiaurę nuo San Žoržo salos. Plotas 60,6 km². Salos ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius 10 km, plotis iki 7 km. Sala vulkaninės kilmės, sudaryta iš bazalto, tefros, trachito, išraižyta vulkaninių kalderų. Aukščiausia vieta – 402 m (kaldera pietuose). Prie šiaurinio Grasiozos kranto yra banginį primenanti salelė Ponta da Barka.

Saloje gyvena 4777 gyventojų (2001 m.), pagrindinė gyvenvietė – Santa Kruz da Grasioza. Verčiamasi žemės ūkiu, pienininkyste, turizmu.

* KalderaKaldera
* Restingos kyšulys salos pietuoseRestingos kyšulys salos pietuose
* Ponta da BarkaPonta da Barka
* Gvadalupės kaimo bažnyčiaGvadalupės kaimo bažnyčia

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Grasioza** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Zėja |
| --- |
| Zėjos upė ir sala Zėjos upė ir sala |
| **Ilgis** | 1242 km |
| **Baseino plotas** | 233 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 1900 m³/s |
| **Ištakos** | Stano kalnynas |
| **Žiotys** | Amūras |
| **Šalys** | Rusijos vėliava Rusija |

**Zėja** (rus. *Зея*) – upė Rusijoje, Tolimuosiuse Rytuose, Amūro srityje; Amūro kairysis intakas. Prasideda Stano kalnyne, Tokijsko stanovniko kalnagūbryje. Teka į pietus, pietvakarius Zėjos aukštupio lyguma. Prasiveržia pro Tukuringros ir Soktachano kalnų masyvus, sudarydama kalnų tarpeklį – Zėjos vartus. Čia upė patvenkta hidroelektrinės tvenkiniu. Toliau pasuka į pietryčius, nuo santakos su Selemdža – pietvakarius per Zėjos-Burėjos lygumą. Įteka į Amūrą Blagoveščenske.

Didžiausi intakai: Depas, Selemdža, Tomė (kairieji), Tokas, Brianta, Unacha, Giliujus, Urkanas (dešinieji).

Upė užšąla lapkričio – gegužės laikotarpiui, aukštupyje peršąla iki dugno. Laivuojama Zėjos tvenkinyje ir žemiau jo. Prie upės įsikūrę miestai: Zėja, Svobodnas, Blagoveščenskas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Государственный водный реестр
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 158
**Termodinaminė sistema** – tiksliai apibrėžtas makroskopinis regionas visatoje, dažnai dar vadinamas fizikine sistema, kuris yra tyrinėjamas remiantis termodinamikos principais.
Visa erdvė aplink termodinaminę sistemą vadinama *aplinka*. Sistemą nuo aplinkos atskiria *ribos*, kurios gali būti tariamos arba realios, bet jos apsprendžia baigtinį tūrį. Darbo, šilumos ar medžiagos mainai sistemoje vyksta tarp ribų. Termodiminės sistemos yra dažnai klasifikuojamos pagal tai, kas yra praleidžiama per jos ribas.

Termodinaminę sistemą apibūdina ir apsprendžia termodinaminiai parametrai, susieti su sistema. Parametrai yra matuojami makroskopiniai dydžiai, tokie kaip tūris, slėgis, temperatūra, elektrinis laukas ir t. t.

Termodinaminių parametrų rinkinys, kuris unikaliai apibrėžia sistemą yra vadinamas sistemos termodinamine būsena. Sistemos būsena yra išreiškiama funkcine priklausomybe, būsenos lygtimi, tarp jos parametrų. Sistema yra termodinaminėje pusiausvyroje, kai sistemos būsena nesikeičia bėgant laikui.

Atvira sistema
--------------

Atviroje sistemoje medžiaga gali judėti pirmyn ir atgal tarp sistemos ribų. Pirmasis termodinamikos dėsnis atviroms sistemos teigia: *vidinės energijos padidėjimas yra lygus energijos kiekiui, kuris buvo pridėtas, kai medžiaga pateko į vidų ir įkatus, minus kiekiui medžiagos, kuris buvo prarastas medžiagai išėjus iš sistemos ir buvo atliktas sistemos darbas.* Jo matematinė išraiška:

{\displaystyle \mathrm {d} U=\mathrm {d} U\_{in}+\delta Q-\mathrm {d} U\_{out}-\delta W\,}
kur *Uin* yra vidinės energijos vidurkis patekęs į sistemą, o *Uout* yra vidinės energijos vidurkis, kuri paliko sistemą.

Nuorodos
--------

* Archyvuota kopija 2013-06-17 iš Wayback Machine projekto.
*
Terkso ir Kaikoso Salų vėliava. Formatas: 1:2 
**Terkso ir Kaikoso Salų vėliava** – Jungtinės Karalystės valdos Terkso ir Kaikoso Salų oficialus simbolis. Kaip ir daugeliu kitų britų kolonijų atveju, vėliavą sudaro Jungtinės Karalystės mėlynoji vėliava (dar vadinama „Sąjungos vėliava") ir kolonijos herbas dešiniojoje pusėje (šiuo atveju – Terkso ir Kaikoso Salų herbas, vaizduojantis kriauklę, omarą ir kaktusą vainikūną).

Iki 1968 m. vėliavoje buvo kitoks herbas – apskritime vaizduotas laivas ir druskos kasykla. Vėliau pritaikytas dabartinis herbas. Dabartinė vėliavos atmaina (su didesniu herbu) patvirtinta 1999 m. Vėliava turi ir civilinę atmainą – vietoje mėlyno naudojamas raudonas pagrindas.

* Civilinė vėliava
* Iki 1968 m. naudota vėliava
* 1968–1999 m. naudota vėliava

Šaltiniai
---------

1. ↑


**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių vėliavos**

|  |
| --- |
| Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
Angilija · Aruba · Bermudų salos · Boneras · Britų Mergelių Salos · Gvadelupa · Grenlandija · JAV Mergelių Salos · Kaimanų Salos · Kiurasao · Martinika · Montseratas · Puerto Rikas · Sen Pjeras ir Mikelonas · Terkso ir Kaikoso Salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
| Zėja*Зея* |
| --- |
|        |
| 

ZėjaZėja

53°44′0″ š. pl. 127°15′0″ r. ilg.﻿ / ﻿53.73333°š. pl. 127.25000°r. ilg.﻿ / 53.73333; 127.25000﻿ (Zėja (miestas))Koordinatės: 53°44′0″ š. pl. 127°15′0″ r. ilg.﻿ / ﻿53.73333°š. pl. 127.25000°r. ilg.﻿ / 53.73333; 127.25000﻿ (Zėja (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+10) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Amūro sritis Amūro sritis |
| **Rajonas** | Zėjos rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1879 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 23 270  |
| **Plotas** | 45 km² |
| **Tankumas** (2018) | 517 žm./km² |
| **Altitudė** | 220 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Zėja |

**Zėja** (rus. *Зея*) – miestas Rusijoje, Amūro srityje, prie Zėjos upės, 385 km į šiaurę nuo Blagoveščensko. Rajono centras. Kelias į Tygdą (ten – artimiausia geležinkelio stotis, už 115 km). Miestas įsikūręs Tukuringros kalnagūbrio papėdėje. Šalia – Zėjos vandens jėgainė ir Zėjos tvenkinio užtvanka. Medienos apdirbimo pramonė, apylinkėse kasamas auksas. Veikia krašto ir aukso gavybos muziejai, liaudies teatras. Yra moterų Šv. Nikolajaus vienuolynas.

Istorija
--------

1879 m. įkurta aukso kasėjų gyvenvietė Zėjskij Sklad (*Зейский Склад*). 1906 m. suteiktas miesto statusas ir pavadinimas Zėja-Pristanė (*Зея-Пристань*). 1913 m. miestas pervadintas į Zėją. Išaugo XX a. 8-ajame dešimtmetyje, pradėjus statyti Zėjos HE.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 158
Koordinatės: 55°0′25.95″ š. pl. 25°14′45.34″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0072083°š. pl. 25.2459278°r. ilg.﻿ / 55.0072083; 25.2459278

Maseliškių akmuo (su 2015 m. užridentu akmeniu)
**Maseliškių akmuo su ženklais** (arba ***Masališkių akmuo su ženklais***) – mitologinis akmuo, riogsantis Lietuvoje, Vilniaus rajono šiaurėje, Paberžės seniūnijoje, Maseliškių kaimo pietuose. Pasiekiamas keliu  **172**  Raudondvaris–Giedraičiai–Molėtai , ties Burkilos kaimu pasukus link Petriškių, už 400 m į vakarus. Akmuo guli dirbamo lauko pakraštyje, šalia kelio. Pažymėtas ženklu. 2015 m. duomenimis ant akmens užverstas paprastas lauko akmuo, uždengiantis dalį ženklų.

Tai žmogaus apdorotas pilkai rausvos spalvos stambiagrūdžio granito riedulys. Jo pietrytinis kampas nuskilęs. Ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius 3,4 m, plotis iki 1,75 m (pietiniame gale), iškilęs 0,8 km virš žemės paviršiaus. Akmens paviršius išmargintas ženklais – viršuje iškalta data „1761", raidė „E", dvi 6 spindulių saulutės įdubimuose, neaiškūs ženklai.

Vietos gyventojai pasakoja, jog baudžiavos laikais dvarininko Jelenskio įgeidžiu šį akmenį atvežę baudžiauninkai jaučiais iš Glitiškių dvaro laukų ir paguldę dabartinėje vietoje. Pono įsakyti akmentašiai iškalė ženklus.[1]

* Akmens paviršius
* Ženklai

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 5664 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
| Termas de Rio Hondas*Termas de Río Hondo* |
| --- |
| *Miesto rotušė* |
|  |
| 

Termas de Rio HondasTermas de Rio Hondas

27°28′0″ p. pl. 64°52′0″ v. ilg.﻿ / ﻿27.46667°š. pl. 64.86667°r. ilg.﻿ / 27.46667; 64.86667﻿ (Termas de Rio Hondas)Koordinatės: 27°28′0″ p. pl. 64°52′0″ v. ilg.﻿ / ﻿27.46667°š. pl. 64.86667°r. ilg.﻿ / 27.46667; 64.86667﻿ (Termas de Rio Hondas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Argentinos vėliava Argentina |
| **Provincija** | Santjago del Estero provincija Santjago del Estero provincija |
| **Departamentas** | Rio Ondo departamentas |
|  |
| **Gyventojų** (2001) | 27 834  |
| **Altitudė** | 248 m |
|  |
| **Tinklalapis** | www.lastermasderiohondo.gov.ar |
|  **Vikiteka** | Termas de Rio Hondas |

**Termas de Rio Hondas** (isp. *Termas de Río Hondo*) – miestas Argentinoje, Santjago del Estero provincijos vakaruose, už 65 km į šiaurės vakarus nuo Santjago del Estero, prie kelio į Tukumaną. Miestas įsikūręs prie Río Hondo užtvankos ant Dulsės upės. Rio Ondo departamento centras. 27,8 tūkst. gyventojų.

Miesto apylinkės garsėja karštosiomis versmėmis. Pats pavadinimas *Termas de Río Hondo* reiškia „Giliosios upės karštosios versmės". Tai visoje šalyje populiarus mineralinių vandenų kurortas. Įsikūrę daug gydyklų, sanatorijų, baseinų, viešbučių, restoranų. Mineraliniai vandenys naudojami siekiant sumažinti kraujo spaudimą, reumatinius skausmus.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2012-06-05 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Nieznany Buro geležinkelio stotelė |
| Nieznany Buro geležinkelio stotelė 
Nieznany Buro geležinkelio stotelė |
| Šalis | Lenkija |
| Gyvenvietė | Hainuvka |
| Linijų skaičius | 1 |

**Nieznany Buro geležinkelio stotelė** (lenk. *Nieznany Bór przystanek kolejowy*) – geležinkelio stotelė šalia Hainuvkos miesto, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Hainuvkos apskrityje, Hainuvkos valsčiuje. Per stotelę eina Levkai–Bialovieža Tovarova geležinkelio linija. Nuo stotelės iki Hainuvkos geležinkelio stoties yra 3,4 km ir iki Čerlonkos geležinkelio stotelės yra 7,3 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Hainuvka
**Nieznany Buras**
Čerlonka

 |

* 
*

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie stotelę I (lenk.);
* Aprašymas apie stotelę II (lenk.);
* Aprašymas apie geležinkelio liniją (lenk.).

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Nieznany Buro geležinkelio stotelė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Koordinatės: 52°43′06″ š. pl. 23°37′17″ r. ilg.﻿ / ﻿52.71833°š. pl. 23.62139°r. ilg.﻿ / 52.71833; 23.62139
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kingmino rifo sausumos ruožas
**Kingmano rifas** (angl. *Kingman Reef*) – didžiąja dalimi apsemtas, negyvenamas atolas Ramiajame vandenyne, Linijnių salų šiaurėje, pusiaukelėje tarp Havajų ir Amerikos Samoa. Kingmano rifas, kaip ir už 65 km esantis Palmyros atolas, yra JAV neinkorporuota teritorija, administruojama Vašingtono ir JAV jūrų laivyno. Rifas užima 60 km² plotą, tačiau tik mažas 0,01 km² plotą užimantis ruožas sudaro sausumą.

Rifą 1789 m. atrado kapitonas Edmund Fanning. 1853 m. rifą aprašė kapitonas W. E. Kingman. JAV oficialiai Kingmano rifą aneksavo 1922 m.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RJungtinės Amerikos Valstijos JAV teritorijos |
| --- |
|  |
| 
Amerikos Samoa | Guamas | Šiaurės Marianos salos | Puerto Rikas | Mergelių salos  Beikerio sala | Houlando sala | Džervio sala | Džonstono atolas | Kingmano rifas | Midvėjaus atolas | Navasa | Palmyros atolas | Veiko sala |

 |
| ***Niekada nepasiduok*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Never Back Down |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Jeff Wadlow |
| Prodiuseris (-iai) | David ZelonBill Bannerman
Craig Baumgarten |
| Scenaristas (-ai) | Chris Hauty |
| Vaidina | Sean FarisDjimon HounsouAmber HeardCam GigandetEvan Peters |
| Metai | 2008 |
| Žanras | Veiksmo, kovinis, drama |
| Trukmė | 115 min. |
| Kalba | anglų |
| Platintojas | Miramax |
| Kinematografija | Lukas Ettlin |
| **IMDb įrašas** |

**Niekada nepasiduok** – veiksmo filmas, kuriame vaidina Sean Faris, Amber Heard, Cam Gigandet ir Djimon Hounsou. Pasaulinė filmo premjera įvyko 2008 m. kovo 14 d. Pagrindinė filmo mintis – pergalė arba pralaimėjimas... Kiekvienas turi kovoti.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Džeikas grįžta namo į Orlandą, kad padėtų mamai atsigauti po tėčio mirties. Jau pirmomis dienomis universitete jis susižavi žavia mergina, kurios buvęs širdies draugas Rajanas pasisiūlo išsiaiškinti santykius kumščiais. Džeikas stipriai gauna į kaulus, kad vos sugeba paeiti.
Jis atsigauna, pradeda intensyviai treniruotis ir susiranda Rytų kovos menų mokytoją. Džeikas ryžtasi dalyvauti pogrindiniame kautynių turnyre, kurio finale turės progą atkeršyti savo skriaudikui...

Atsiliepimai
------------

„Niekada nepasiduok" debiutavo 2 723 teatruose. Vien premjeros savaitgalį filmas uždirbo $8 603 195 dolerius. Po dviejų savaičių jau $18 890 093 dolerius, o po mėnesio per $37 mln. dolerių pasauliniu mastu.

Filmo DVD buvo išleistas 2008 m. liepos 29 d. Tokių iš viso parduota apie 990 405 vnt. gauta $18,4 mln. dolerių pelno. Tačiau, į šią sumą neįtraukti Blu-ray pardavimai.

Filmas sulaukė daugiausia neigiamų įvertinimų, Rotten Tomatoes portale įvertintas tik 22 %.

Garso takelis
-------------

* 1. „Above and Below" – The Bravery
* 2. „Anthem for the Underdog" – 12 Stones
* 3. „Teenagers" – My Chemical Romance
* 4. „Someday" – Flipsyde
* 5. „Wolf Like Me" – TV on the Radio
* 6. „Under the Knife" – Rise Against
* 7. „Time Won’t Let Me Go" – The Bravery
* 8. „Rock Star" – Chamillionaire & Lil Wayne
* 9. „Be Safe" – The Cribs
* 10. „Headstrong" – Trapt
* 11. „False Pretense" – The Red Jumpsuit Apparatus
* 12. „Orange Marmalade" – Mellowdrone
* 13. „You Are Mine" – Mutemath
* 14. „Stronger" – Kanye West
* 15. „Crank That (Travis Barker Rock Remix)" – Soulja Boy Tell 'Em and Travis Barker
* 16. „The Slam" – TobyMac
* 17. „… To Be Loved" – Papa Roach

Išnašos
-------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Niekada nepasiduok Internet Movie Database svetainėje
* Niekada nepasiduok Box Office Mojo svetainėje
*Šis straipsnis apie Rusijos miestą. Apie taip seniau vadintą Estijos miestą skaitykite straipsnyje Kuresarė.*

| Kingisepas*Кингисепп* |
| --- |
|        |
| *Šv. Kotrynos cerkvė* |
|  |
| 

KingisepasKingisepas

59°22′40″ š. pl. 28°36′05″ r. ilg.﻿ / ﻿59.37778°š. pl. 28.60139°r. ilg.﻿ / 59.37778; 28.60139﻿ (Kingisepas)Koordinatės: 59°22′40″ š. pl. 28°36′05″ r. ilg.﻿ / ﻿59.37778°š. pl. 28.60139°r. ilg.﻿ / 59.37778; 28.60139﻿ (Kingisepas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Leningrado sritis Leningrado sritis |
| **Rajonas** | Kingisepo rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1384 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 49 716  |
| **Plotas** | 44 km² |
| **Tankumas** (2021) | 1 130 žm./km² |
| **Altitudė** | 25,6 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Kingisepas |

**Kingisepas** (rus. *Кингисепп*) – miestas Rusijos šiaurės vakaruose, Leningrado srityje, 145 km į pietvakarius nuo Sankt Peterburgo, abipus Lugos upės. Rajono centras. Upių uostas. Geležinkelio stotis prie Sankt Peterburgo–Talino linijos. Praeina Sankt Peterburgo–Talino plentas, keliai į Pskovą, Ust Lugą. Chemijos ir naftos chemijos, maisto (žuvų apdorojimo), medienos, odos, avalynės pramonė. Veikia Sankt Peterburgo politechnikos instituto filialas, kraštotyros muziejus. Yra Šv. Kotrynos cerkvė (1764 m.), Jamo tvirtovės liekanos (1384 m.).

Piliakalnis, kur stovėjusi Jamo tvirtovė

Istorija
--------

Rašytiniuose šaltiniuose minima 1384 m. pastatyta Jamo tvirtovė (*Ямѣ*). Buvo svarbi Naugardo respublikos pasienio tvirtovė. Nuo 1444 m. minimas Jamo miestas, nuo XVI a. vadinamas Jamgorodu (*Ямгород*). Miestas nesyk atsidūrė kovų tarp rusų ir švedų sūkuryje. Nuo XVIII a. vadinamas Jamburgu (*Ямбург*), 1784 m. tapo apskrities centru. 1922 m. pervadintas Estijos komunistų revoliucionieriaus Viktoro Kingisepo garbei.

Šaltiniai
---------

1. RUSSIA: Leningrad Oblast, *citypopulation.de*
2. ↑  RUSSIA: Leningrad Oblast, *citypopulation.de*
3. RUSSIA: Leningrad Oblast, *citypopulation.de*
4. ↑  RUSSIA: Leningrad Oblast, *citypopulation.de*
5. ↑  *Kingisepp*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
6. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 209
**Pasikartojanti kalinio dilema** – žaidimas, kurio esmė – daugkartinis kalinio dilemos žaidimas tarp tų pačių žaidėjų.

Priešingai nei kalinio dilemoje čia apsimoka bendradarbiauti. Pajamos per vieną turą yra nedidelės palyginus su visais turais.

Pasikartojanti kalinio dilema geriausiai veikia, kai žinoma, kuris žaidimo turas yra paskutinis. Jei būtų žinoma, kad žaidimas susidaro iš 100 turų, šimtajame ture būtų elgiamasi kaip ir vieno turo kalinio dilemoje. 100-jame ture niekas nebendradarbiaus.

Šiame žaidime paprasčiausia strategija yra „akis už akį". Tai yra:

* Į pasitikėjimą atsakius pasitikėjimu laukti pasitikėjimo;
* Į nepasitikėjimą atsakius nepasitikėjimu laukti pasitikėjimo;
* Į pasitikėjimą atsakius nepasitikėjimų laukti nepasitikėjimo;
* Į nepasitikėjimą atsakius pasitikėjimu laukti nepasitikėjimo.

Žaidime daugiausiai praras į kraštutinumus linkę žmonės, o laimės objektyviausias.

Tinkamas pavyzdys yra ginklavimosi varžybos. Vienintelė gera išeitis – toliau ginkluotis, nes egzistuoja galimybė, kad kita pusė nesilaikys ginklavimosi apribojimo susitarimų. Tyrinėjant Graikijos ir Turkijos ginklavimosi varžybas pastebima, kad jos remiasi ne principu „akis už akį", o greičiausiai vadovaujasi valstybių vidaus politika.

Jeigu vienkartiniame žaidime vyrauja strategija išduoti, tai daugkartinėje strategijoje vyrauja strategija, priklausanti nuo kitų dalyvių elgesio. Sakykime, jei visi visus išduoda, o vienas dalyvis elgiasi „akis už akį", tai daug gali prarasti tik viename ėjime. Jei žaidime veikia daugiau dalyvių, kurie elgiasi „akis už akį", tai rezultatas priklauso nuo jų kiekio visuomenėje.

Optimalią strategiją galima nustatyti dviem būdais:

* Beiso Nešo pusiausvyra: jei nustatyta, kaip statistiškai elgiasi kiti žaidėjai (tarkime, 33 % „akis už akį", 33 % visada apgaudinėja ir 33 % visada bendradarbiauja), tai strategiją galima apskaičiuoti matematiškai.

Iš tikro nėra visiems priimtino tobuliausios strategijos apskaičiavimo modelio. Jį sunku pritaikyti praktiškai, nes nėra žinoma, kaip elgsis kiekvienas žaidėjas, be to, elgesys gali kisti (net ir patys nesukalbamiausi žaidėjai gali pradėti bendradarbiauti, siekdami tolesnės ir didesnės naudos).

Nuorodos
--------

* Pasikartojanti kalinio dilema Archyvuota kopija 2005-12-29 iš Wayback Machine projekto.
* Dar viena pasikartojanti kalinio dilema Archyvuota kopija 2006-07-10 iš Wayback Machine projekto.
* Tyrimo ataskaita apie kalinio dilemą Archyvuota kopija 2005-12-11 iš Wayback Machine projekto.
* Ekonomistų kritika, įskaitant kontraktų mokyklą
* Kalinio dilemos simuliacija erdvėje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Juglans regia** |
| --- |
| Graikinis riešutmedis (Juglans regia)Graikinis riešutmedis (*Juglans regia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Riešutmediniai  *( Juglandaceae)* |
| Gentis: | Riešutmedis  *( Juglans)* |
| Rūšis: | Graikinis riešutmedis  *( Juglans regia)* |

 |

**Graikinis riešutmedis** (*Juglans regia*) – riešutmedinių (*Juglandaceae*) šeimos medžių rūšis. Natūralus arealas driekiasi nuo Balkanų vakaruose iki Himalajų ir Kinijos rytuose. Didžiausi šių medžių miškai auga Kirgizijoje (išlikęs grynas riešutmedžių miškas – Arslanbobas). Auginamas daugelyje Europos, Amerikos, Australijos vietų, auga ir Lietuvoje.

Medis 20-30 (kartais 35) m aukščio, iki 1,5 m kamieno skersmens. Vainikas tankus, išsikerojęs. Lapai kvapnūs, neporiškai plunksniški, sudaryti iš 5-9 lancetinių lapelių. Žydi gegužės-birželio mėnesiais. Vyriški žiedai smulkūs, žalsvos spalvos, suformuojantys ilgus žirginius. Moteriški žiedai susitelkę po 2-5 šakučių galuose.

Vaisius – kaulavaisis, kuriame kauliuką dengia žalias apvalkalas (egzokarpis ir mezokarpis). **Graikinis riešutas** – išlukštentas kauliukas raukšlėtu, tvirtu, rudos spalvos paviršiumi, jo viduje pertvarėlėmis suskirstytos branduolio skiltelės. Riešutų sudėtis tokia (100 g): baltymai – 15,2 g, augaliniai riebalai – 65,2 g, angliavandeniai – 13,7 g. Gausu mineralinių medžiagų (tiaminas, vitaminas B6, folio rūgštis, manganas, varis, cinkas, magnis, fosforas).

Graikinio riešutmedžio lapai naudojami liaudies medicinoje, pasižymi antiseptinėmis, sutraukiančiomis, priešuždegiminėmis, vidurius laisvinančiomis, žarnyno parazitus varančiomis, organizmą tonizuojančiomis ir stiprinančiomis savybėmis. Augalo mediena labai vertinga (tankis 670 kg/m³).

* ŽirginiaiŽirginiai
* Neprinokę riešutaiNeprinokę riešutai
* Prinokęs, perskeltas riešutasPrinokęs, perskeltas riešutas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Graikinis riešutmedis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |