| Gražutės regioninis parkas |
| --- |
| IUCN V kategorija (saugomas kraštovaizdis) |
| Luodžio ežeras Luodžio ežeras |
| **Vieta:** | Zarasų rajonas, Ignalinos rajonas, Lietuvos vėliava Lietuva |
| 

Žemėlapis rodantis Gražutės regioninis parkas vietą.Gražutės regioninis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 55°36′0″ š. pl. 26°15′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.60000°š. pl. 26.25000°r. ilg.﻿ / 55.60000; 26.25000Koordinatės: 55°36′0″ š. pl. 26°15′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.60000°š. pl. 26.25000°r. ilg.﻿ / 55.60000; 26.25000 |
| **Plotas:** | 297 km² |
| **Įkurtas:** | 1992 m. |
| **Valdymas:** | Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba |

**Gražutės regioninis parkas** įsikūręs šiaurės rytinėje Lietuvos dalyje – Zarasų (apie 90 proc.) ir Ignalinos rajonuose. Parko direkcija yra Salake. Įsteigtas 1992 m. siekiant išsaugoti ir tvarkyti ypač vertingus ežeringo ir miškingo Šventosios aukštupio kraštovaizdžio kompleksus, gamtinę ekosistemą, etnokultūrines vertybes. Bendras jo plotas – apie 29 700 ha.

Gamtos vertybės
---------------

Gražutės regioninis parkas priskiriamas miškingų ežeringų regioninių parkų grupei. Čia suskaičiuojama per 70 vandens telkinių, užimančių 5700 ha (Antalieptės marios, Luodis, Samavas, Dūkštas, Šventas ir pan.). Parke saugomas miškingas ir ežeringas Šventosios aukštupio ežeryno kraštovaizdis. 16 km tęsiasi sudėtingiausią konfigūraciją Lietuvoje turintis vandens telkinys – Antalieptės marios (užtvindžiusios 26 ežerus, kurie susiliejo Šventosios vandeniu užpildytame duburyje) su daugybe salų, pusiasalių ir įlankų. Gražutės giria ir kiti miškų masyvai užima apie 55 proc. teritorijos, apie penktadalį parko teritorijos sudaro vandens telkiniai ir nedidelės pelkės.

Įspūdingas Tumiškių moreninis kalvynas, čia gausu stambių lėkštų 20–40 m aukščio kalvų. Daug vaizdingų ežerų – Luodžio, Samavo, Asavo, Šiurpio, Veprio, Ligajos, Ažukalnio, Zalvo ir kt. Šiame parke yra Šventosios, gražiausios Rytų Aukštaitijos upės, ištakos. Hidrografiniu požiūriu pažymėtini tokie unikumai kaip benuotakiniai Švento ir Šiurpio ežerai, sudėtingiausią konfigūraciją visoje Lietuvoje turintis vandens telkinys – Antalieptės marios su gražiu salynu ir unikaliu pusiasalių raizgynu, didelis Luodžio ežeras su jame esančiomis dviem nerijomis – ragais, ypatingu nuolydžiu pasižymintis Šavašos upelis. Švento ežeras, kuriame pastebimi didžiausi vandens horizonto svyravimai, yra savotiškas hidroklimatinis barometras. Didžiausią plotą užima Gražutės giria, senovėje buvęs stambus miško masyvas. Dėl didelės buveinių įvairovės čia gausu saugomų rūšių. Parkas garsus briedžiais.

Gražutės regioninio parko lankytojų centras Salake

Kultūros paveldas
-----------------

Salako bažnyčia
Po visą parko teritoriją išsibarstę archeologijos paminklai – Verslavos, Užėniškių, Degučių, Zokorių, Lūžų piliakalniai. Iš viso parke yra 9 piliakalniai. Ypač įspūdingi Šventosios upės piliakalniai, buvusios sėlių genties gyvenvietės. Gilią praeitį mini Sokiškių piliakalnis Senajame Dūkšte. Yra pilkapių.

Vertingas Salako urbanistinis kompleksas su įspūdinga Švč. Mergelės Marijos bažnyčia iš tašytų akmenų, yra „Jūrų muziejus". Antalieptėje yra XVIII a. basųjų karmelitų vienuolių statyta bažnyčia ir vienuolynas, Antalieptės vandens jėgainė (HE). Tiltiškių vandens malūne įrengtas vienintelis Lietuvoje energetikos muziejus. Netoliese prie Šavašos upelio – iki XVII a. egzistavusios pagonių šventyklos liekana – Lūžų akmuo su dubeniu. Tai vienintelė Rytų Lietuvoje išlikusi nesugriauta pagonių šventykla.

Laisvalaikis ir pramogos
------------------------

Poilsiauti labiausiai tinka gausūs, miškų apsupti parko ežerai, o ypač Luodis, Asavas, Samavas, Uolys bei Antalieptės marios. Ežeros geros sąlygos žvejybai, miškai – vieni grybingiausių Lietuvoje. Šventoji – vandens turistų upė, joje įrengta vandens turizmo trasa. Parke kelionė Šventąja prasideda nuo Dūkšto ežero ir, plaukiant ežerų virtine, pasiekiamos vaizdingos Antalieptės marios su šimtais įvairiausių įlankėlių, sąsiaurių, daugybe salų.

Rekomenduojama maudytis prie esančių stovyklaviečių, poilsiaviečių ar kempingų. Yra 6 nemokamos stovyklavietės – trys prie Luodžio, Asavo, Samanio ežerų ir prie Šventosios įtekėjimo į Antalieptės marias.

Parke švenčiamos Užgavėnės, Joninės.

Nuorodos
--------

* 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R**Lietuvos saugomos teritorijos** |
| --- |
|  |
| Valstybiniai rezervatai | 
Čepkelių - Kamanų - Kernavės - Viešvilės - Vilniaus pilių |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos - Dzūkijos - Kuršių nerijos - Trakų istorinis - Žemaitijos |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Anykščių - Asvejos - Aukštadvario - Biržų - Dieveniškių istorinis - Dubysos - Gražutės - Kauno marių - Krekenavos - Kurtuvėnų - Labanoro - Metelių - Nemuno deltos - Nemuno kilpų - Neries - Pagramančio - Pajūrio - Panemunių - Pavilnių - Rambyno - Salantų - Sartų - Sirvėtos - Tytuvėnų - Varnių - Veisiejų - Ventos - Verkių - Vištyčio - Žagarės |
|  |
| Biosferos rezervatai | 
Žuvinto |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RIgnalinos rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Gražutės regioninis parkas • Sirvėtos regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Adutiškio telmologinis • Ažušilės kraštovaizdžio • Dysnos hidrografinis • Milašiaus telmologinis • Pušnies telmologinis • Rūžo botaninis-zoologinis • Smalvo kraštovaizdžio • Vytėnų telmologinis |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Adutiškio-Guntauninkų miškų • Birvėtos • Svylos |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Asalnų pušis • Baluošo Ilgasalė • Dringio ragas • Ešerinio ežerėliai • Labakaršio pušis • Ladakalnis • Ožių ragas • ~~Trainiškio ąžuolas~~ • Tverečiaus ąžuolas |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Antakmenės konglomeratas • ~~Bėčiūnų ąžuolas~~ • Padysnio veimutinė pušis • Palūšės ąžuolas |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Kairiškės ąžuolas • Kazitiškio ąžuolas • Paliesiaus ąžuolas • Rupinskų pušis • Vaišniūnų ąžuolas |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RZarasų rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Gražutės regioninis parkas • Sartų regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Balčių telmologinis • Dūburio hidrografinis • Kampuolio hidrografinis • Pratkūnų geomorfologinis • Samanių telmologinis • Smalvos hidrografinis • Tilžės geomorfologinis • Vaiskūnų geomorfologinis • Velniabalės telmologinis |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Vasaknų |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Lygumų akmuo • Stelmužės ąžuolas |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Akmuo „Raganos sostas" • Balčių ąžuolas • Ditkūnų ąžuolas • Duburaičio ąžuolas • Duburio salos ąžuolas • Duburių ąžuolas • Dusetų vinkšna • ~~Eglės Sesės~~ • Ilgašilio pušis • Imbrado ąžuolas • Kalniukų ąžuolas • Mukulių ąžuolas • Mukulių II ąžuolas • Mukulių III ąžuolas • Mukulių IV ąžuolas • Mukulių tuopa • ~~Napoleono akmuo~~ • Pakerių kadagiai • Pakerniškių juodalksnis • Pažemio pušis • Rudoji versmelė • Rūpintojėlio ąžuolas • Salako pušis • ~~Šavašos akmuo su pėda~~ • Šveicarkos šaltinis |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
~~Antalieptės pušis~~ • Kloviškių ąžuolas • ~~Pušys Sesės~~ • Vasaknų akmuo |

 |