recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Afarų sultonatas:Ad-Ali Abli |
| --- |
|  |
| Šalis | Džibutis |
| Tautos | afarai |
| Laikotarpis |  ???-dabar |
| Valstybės | **Sultonatas** |
| Miestai | Tadžura |
| Valdovai | dardar |
|  |
|  |

**Ad-Ali Abli sultonatas** arba **Tadžuros sultonatas** (*Tagórri*) – istorinė musulmonų afarų valstybė Afarų įduboje, dab. Džibučio šiaurinėje pusėje. Jos centras buvo Tadžuros miestas į šiaurę nuo Tadžuros įlankos. Šiaurėje jis ribojosi su Rahaita, vakaruose – su Ausa.

Istorija
--------

Žlugus Adalio sultonatui, apie XVI a. susikūrė Ad-Ali Abli sultonatas, kurio valdovai titulavosi *derder*. Jis buvo vienas iš penkių afarų sultonatų, pripažinęs Ausos viršenybę. Tadžura buvo vienas iš pakrantės sultonatų, įgalinusių prekybą tarp Ausos (ir Ševos) krašto gilumoje ir užsienio. Vakariausias šio prekybinio kelio taškas buvo Aliju Amba miestas. Tadžurą pasiekdavo karavanai iš Etiopijos, ir jis parduodavo tokias prekes, kaip kviečiai, auksas, medus, stručio plunksnos, civetonas ir kt. Taip pat čia buvo didelis vergų turgus, kuris lėmė miesto ir sultonato klestėjimą XVIII-XIX a.

Nuo XVI a. sultonatas priklausė Osmanų imperijos Habešo provincijai, vėliau perduotas Egipto chedivatui. XIX a. viduryje sultonatu domėjosi prancūzai, kurie sudarė su sultonu draugystės sutartį. 1862 m. prancūzai nupirko iš sultono rytines teritorijas, kur įkūrė Oboko miestą ir pradėjo kolonizaciją. 1896 m. sujungę savo teritorijas regione, prancūzai įkūrė Prancūzijos Somalilandą. Sultonate išlaikyta vietinė dinastija.

Derderai
--------

* apie 1620 Burhan bin Muhammad
* apie 1630 Dini bin Muhammad
* apie 1655 Kamil bin Burhan
* apie 1655 Hamad bin Dini
* apie 1680 Musa bin Kamil
* apie 1680 Dini bin Hamad (or Nasser bin Hamad)
* apie 1705 Hamad bin Musa
* apie 1705 Muhammad bin Dini
* apie 1740 Muhammad bin Hamad
* apie 1770 Hamad bin Naser
* apie 1770 Hummad bin Muhammad
* 1800–1820 Mandaytu bin Hamad
* 1821–1859 Ad’allom Muhammad bin Hummad
* 1860–1862 Muhammad bin Mandaytu
* 1863–1879 Hummad bin Ad’allom Muhammad
* 1880–1912 Hummad bin Muhammad
* 1913–1927 Muhammad bin Arbahim
* 1928–1962 Hummad bin Muhammad bin Arbahim
* 1964–1984 Habib bin Hummad bin Muhammad
* Nuo 1985 Abd’ul Kadir bin Hummad
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Gan kinų kalba 贛語 |
| Kalbama | Kinija (Dziangsi) |
| Kalbančiųjų skaičius | 22 mln. |
| Kilmė | kinų-tibetiečių\*kinų\*\***Gan** |
| Rašto sistemos | kinų raštas |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-2 | zh |
| ISO 639-3 | gan |

**Gan kinų kalba** (贛語 = *Gon ua*) arba **Dziangsi kalba** (kin. 江西话, pinyin: *Jiāngxī huà*, sav. *Kongsi ua*) – kinų kalbos tarmių grupė (gali būti laikoma atskira kalba), vartojama Kinijos pietrytinėje rytinėje dalyje – daugiausia Dziangsi provincijoje, vietomis Anhui, Hunane, Fudziane. Pagrindiniu gan variantu laikoma Nančango šnekta (Čang-Du tarmė).

Išskiriamos 9 gan tarmės:

* Čang-Du
* Ji-Liu
* Dzi-Ča
* Fu-Guang
* Jing-Ji
* Da-Tong
* Lei-Ci
* Dong–Sui
* Huai–Jue

Gan tarmės
Po Kultūrinės revoliucijos gan kalbos vartojimas ženkliai sumažėjo, kuomet perimta mandarinų kalba. Tačiau dabar siekiama šią kalbą atgavinti, perkelti iš šnekamosios kalbos į viešąjį lygmenį.

Nuorodos
--------

* gan Duomenys apie kodu „gan" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*

WikipediaWikipedia
Vikipedija ***Gan kinų kalba***
**Almantas Kalinauskas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1967 m. rugpjūčio 5 d. (54 metai) |
| Gimimo vieta | Kapsukas, Lietuvos TSR |
| Ūgis | 1,78 |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | baigęs karjerą |
| **Pozicija** | Vartininkas |
| Jaunimo klubai |
|  | ISM Panevėžys |
| Profesionalūs klubai\* |
| 19841985-1990 | AtlantasVilniaus Žalgiris |  |
|  |

**Almantas Kalinauskas** (g. 1967 m. rugpjūčio 5 d. Kapsuke, Lietuvos TSR) – Lietuvos futbolininkas, TSRS tarptautinės klasės sporto meistras (1987).

Karjera
-------

Studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. Futbolą pradėjo žaisti Marijampolėje, pirmasis treneris buvo Jurgis Brazauskas. 1984 m. su Lietuvos moksleivių rinktine laimėjo 2 vietą TSRS moksleivių spartakiadoje. 1984 m. Vakarų Vokietijoje vykusiame Europos jaunių U-16 čempionate atstovavo TSRS rinktinę, su kuria užėmė 2 vietą. 1984 m. pradėjo žaisti Klaipėdos Atlanto futbolo meistrų komandoje, 1985 m. žaidė Žalgirio dublerių komandoje. 1987-1990 m. Vilniaus Žalgirio meistrų komandos vartininkas (22 rungtynės): 1987 TSRS čempionate užėmė 3 vietą, 1987 m. Zagrebe tapo pasaulio universiados futbolo varžybų laimėtoju, 1990 m. tapo Baltijos futbolo lygos čempionu.

Pasiekimai
----------

* 1990: Baltijos futbolo lygos čempionas
* 1987: TSRS čempionate 3 vieta
* 1987: Universiados čempionas
* 1984: Europos jaunių U-16 vicečempionas

Statistika
----------

| Klubas | Sezonas | Iš viso |
| --- | --- | --- |
| Sužaista | Praleista |
| Atlantas | 1984 | 1 | ? |
| **Vilniaus Žalgiris** | 1985 | 0 | 0 |
| 1986 | 0 | 0 |
| 1987 | 13 | -11 |
| 1988 | 8 | -6 |
| 1989 | 1 | -1 |
| 1990 | 18 | -4 |
| Iš viso per karjerą | 41 | -22? |

Nuorodos
--------

* Žaidėjo karjera;
* Lietuvos sporto enciklopedija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos sporto enciklopedija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Jamaikos herbas
**Jamaikos herbas** – sidabriniame herbo skyde raudonas kryžius. Jame penki auksiniai ananasai. Virš skydo auksinis heraldinis šalmas su auksine mantija sidabriniu vidumi, virš jo – šalmo papuošalas – tupintis ant rąsto Jamaikos krokodilas. Skydą prilaiko skydininkai – moteris su krepšiu ananasų yra dešinėje (priekinėje) skydo pusėje ir vyras su ietimi – kairėje. Herbo papėdėje rausva juosta su devizu *Out of Many, One People*.

Simbolika
---------

Visi herbo simboliai atstovauja skirtingoms Jamaikos gyvenimo sritims: ananasai – vietiniai vaisiai, Taino genties žmonės – pirmieji gyventojai, o krokodilas – vietinis roplys. Karališkojo šalmo panaudojimas herbe simbolizuoja išskirtinę malonę, gautą iš Anglijos.

Istoriniai faktai
-----------------

Spręsdamos, kaip turėtų atrodyti tinkamas nepriklausomos Jamaikos herbas, ir Vyriausybė, ir opozicija sutarė dėl vieno: tuometinis herbas (patvirtintas 1661 m.) buvo „simbolis, tautai turintis didžią istorinę reikšmę" ir todėl turėjo būti išsaugotas.

Herbe įrašytas devizas pradžioje buvo lotyniškai – *Indus Uterque Serviet Un*, o 1962 m. buvo išverstas į anglų kalbą – *Out of Many, One People*.

**Jamaikos herbas** buvo suteiktas Jamaikai 1661 m. Karališkuoju potvarkiu. Originalą sukūrė Viljamas Sankroftas, tuometinis Kenterberio arkivyskupas.

**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių herbai**

|  |
| --- |
| Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Boneras · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
Angilija · Aruba · Bermudų salos · Britanijos Virdžinijos salos · Gvadalupa · Grenlandija · JAV Virdžinijos salos · Kaimanų salos · Kiurasao · Martinika · Montseratas · Puerto Rikas · Saba · Sen Pjeras ir Mikelonas · Sint Eustatijus · Sint Martenas · Terkso ir Kaikoso salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai· Herbai |
**Mikšo spaustuvė** – pirmoji lietuvių tautinio sąjūdžio poligrafijos įmonė Mažojoje Lietuvoje, veikusi 1885 m. spalio mėn. – 1886 m. birželio mėn. Tilžėje.

Istorija
--------

Savininkas Jurgis Mikšas poligrafininko profesijos mokėsi Albano ir Kybelkos spaustuvėje Ragainėje. Spaustuvę įsteigė gavęs tėviškės dalį. Dėl skolų ir konflikto su lietuvių visuomenės veikėjais J. Mikšas 1886 m. bankrutavo. Spaustuvės įrenginius varžytynėse įsigijo Luisas Arnoldtas ir Ernstas Vejeris, kurie vėliau įsteigė Vejerio ir Arnoldto spaustuvę.

Veikla
------

Spaustuvėje Jurgis Mikšas nuo penkto numerio, 1885 m. leido ir redagavo pirmąjį tautinį lietuvių mėnraštį „Aušra" (ėjo 1883 – 1886 m.), savaitraštį „Nemuno sargas" (1884–1987 m.). Spaustuvė gotikiniais ir lotynų rašmenimis spausdino pasaulietinio turinio literatūrą, grožinę ir mokslo populiarinamąją kūrybą, mokymo ir praktinės veiklos vadovus. Autoriai: Petras Arminas-Trupinėlis, Jonas Basanavičius, M. Frydebergas, Martynas Jankus, Vilius Kalvaitis, Adomas Honoris Kirkoras, Mykolas Miežinis, Jonas Šliūpas, Liuda Šliūpienė, Petras Vileišis, Dovas Zaunius. Spaustuvėje iš viso 23 knygos, skirtos Mažajai ir Didžiajai Lietuvai, iš jų 7 knygas J. Mikšas išleido savo lėšomis. Spaustuvės leidiniai prisidėjo prie lietuvių tautinio sąjūdžio.

Literatūra
----------

* Domas Kaunas. Aušrininkas: Tautinio atgimimo spaudos kūrėjas Jurgis Mikšas, Vilnius.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Domas Kaunas. *Mikšo spaustuvė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 118 psl.
|  Jokutai |
| --- |
| JokutaiJokutai |
| Gyventojų skaičius | ~6700 |
| Populiacija šalyse | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos(Kalifornijos vėliava Kalifornija) |
| Kalba (-os) | anglų, jokutų |
| Religijos | krikščionybė, prigimtinė tikyba |
| Giminingos etninės grupės | maidai, vintai, mivokai, kiti Kalifornijos indėnai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Jokutai |

**Jokutai** (ar *jokutsai*, angl. *Yokuts*) – indėnų tauta, gyvenanti Jungtinių Amerikos Valstijų vakaruose, Kalifornijoje, daugiausia San Choakino slėnyje. Populiacija – apie 6000 žmonių. Jokutsų kalbos dabar praktiškai išnykusios, vartoja anglų kalbą. Tikintieji – krikščionys arba prigimtosios tikybos išpažinėjai.

Iki sąlyčio su europiečiais, jokutų populiacija buvo apie 18 tūkst. žmonių. Jie buvo apgyvendinę San Choakino slėnį (iki Tehačapio kalnagūbrio pietuose) ir Siera Nevados priekalnes. Skirstėsi į gentis, turinčias savo kalbas, bei į 3 stambius skyrius:

* pietų jokutai (tačiai, čunutai, javelmaniai, tulamniai ir kt.) – gyveno Tularės, Kerno, Buena Vistos ežerų apylinkėse, prie Kerno ir Kingso žemupių, vertėsi žvejyba, vandens paukščių medžiokle, moliuskų gaudymu, nendrių šaknų rinkimu;
* šiaurės jokutai (čulamniai, lakisamniai, čaučilai ir kt.) – gyveno prie San Choakino upės ir jos intakų, vertėsi žvejyba (ypač lašišų), rankiojimu (gilių), vandens paukščių medžiokle;
* priekalnių jokutai (čukčansiai, čoinimniai, vikčamniai, jokodai ir kt.) – gyveno vakarinėse Siera Nevados pašlaitėse, vertėsi medžiokle (elnių, putpelių), rankiojimu (gilių), mažiau – žvejyba.

Su europiečiais jokutai susidūrė XVIII a. pab.–XIX a. pr. Po 1851 m. sutarties su JAV, jokutai prarado daugelį savo žemių lygumose. 1873 m. dalis jokutų persikėlė į Tule Riverio rezervaciją, kur javelmanių kalba tapo tarpgentine kalba. Taip pat pulkas jokutų gyvena Santa Rosos rezervacijoje Lemoro miesto apylinkėse, kiti – padrikai.

Jokutai statydavosi lengvus karkasinius būstus, dengtus nendrių žagarais (priekalnių jokutai) arba dembliais (pietų jokutai). Pietų jokutams būdingas linijinis kaimo išplanavimas. Iš nendrių gamindavosi valtis, pynė krepšius, kai kurios priekalnių gentys lipdydavo keramikos dirbinius.

Skirstėsi į mažąsias šeimas ir patrilijinius egzogaminius toteminius klanus, besijungusius į brolijas. Genties vadas buvo svarbus prekyboje, galėdavo būti tarpininku. Vadui būdavo paskiriamas pagalbininkas–pasiuntinys. Jokutų religijai būdingas šamanizmas, haliucinogeninio gėrimo iš durnaropės šaknų vartojimas.

Dabartiniai jokutai dirba daugiausia samdomus darbus (ypač žemės ūkyje), gyvena iš pašalpų. Smarkiai asimiliuoti.

* Jokutė su vaikais (XX a. pr. Tule Riverio rezervacija)Jokutė su vaikais (XX a. pr. Tule Riverio rezervacija)
* Jokutų vyrai (XX a. pr. Tule Riverio rezervacija)Jokutų vyrai (XX a. pr. Tule Riverio rezervacija)
* Jokutų čukčansių moteris (1924 m.)Jokutų čukčansių moteris (1924 m.)
* Jokutų krepšiai (1924 m.)Jokutų krepšiai (1924 m.)
* Tradiciniai jokutų gyvenamieji plotai KalifornijojeTradiciniai jokutų gyvenamieji plotai Kalifornijoje

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Йокутс*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
| Milacasit. *Comune di Milazzo* |
| --- |
| *Milacas* |
|  |
| 

MilacasMilacas

38°13′00″ š. pl. 15°14′00″ r. ilg.﻿ / ﻿38.21667°š. pl. 15.23333°r. ilg.﻿ / 38.21667; 15.23333﻿ (Milacas)Koordinatės: 38°13′00″ š. pl. 15°14′00″ r. ilg.﻿ / ﻿38.21667°š. pl. 15.23333°r. ilg.﻿ / 38.21667; 15.23333﻿ (Milacas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Sicilija Sicilija |
| **Provincija** | Mesinos provincija |
|  |
| **Meras** | Carmelo Pino |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 32 501  |
| **Plotas** | 24,23 km² |
| **Tankumas** (2011) | 1 341 žm./km² |
| **Altitudė** | 1 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 98057 |
| **Tel. kodas** | 090 |
| **Tinklalapis** | www.comune.milazzo.me.it |
|  **Vikiteka** | Milacas |
| **Miesto globėjas (-ai)** | Šv. Steponas |

**Milacas** (it. *Milazzo*, lot. *Mylae*) – Italijos miestas Sicilijoje, Mesinos provincijoje.

Istorija
--------

Milaco apylinkės gyvenamos nuo neolito laikų. Pasak Homero, čia Odisėjas sutiko Polifemą.

Istoriškai miestas anksčiau vadinosi *Mylae* ir buvo Zanklės postas, užimtas prieš 648 m. pr. m. e. gal apie 716 m. pr. m. e. Atėnai jį užėmė 426 m. pr. m. e. Kalabrijos Redžo gyventojai apgyvendino ištremtuosius iš Nakso ir Katanos 395 m. pr. m. e. kad atsvertų Sirakūzų valdovo Dionisijaus Vyresniojo įkurtą Tindarį. Tačiau šis greitai užėmė Milacą. Įlankoje Diulijus laimėjo romėnams pirmą laivų mūšį su Kartagina 260 m. pr. m. e.

36 m. pr. m. e. prie Milaco Oktaviano laivynas, vadovaujamas Marko Agripos pasiekė pirmą pergalę mūšyje su Sekstu Pompėju, kuris nesugebėjo padengti nuostolių ir buvo vėliau Agripos laivyno sutriuškintas Naulocho mūšyje.

Žlugus Vakarų Romos imperijai, miestą valdė Bizantija. Jis buvo vienas pirmų vyskupystės centrų Sicilijoje. VII a. Milacą užėmė arabai ir pastatė pilies branduolį. Imperatorius Frydrichas II dar labiau įtvirtino miestą ir sukūrė medžioklės parką. Pilis buvo atstatyta Karolio V laikais.

Milace vyko mūšis tarp ispanų ir austrų 1718 m. ir 1860 m. tarp Giuseppe Garibaldi ir Abiejų Sicilijų karalystės.

Išnašos
-------

1. ↑  E. A. Freeman, *History of Sicily*, I. pp. 395, 587
2. ↑  Dio 49.1–18
| Kureika |
| --- |
| **Ilgis** | 888 km |
| **Baseino plotas** | 44 700 km² |
| **Vidutinis debitas** | 700 m³/s |
| **Ištakos** | Putorano plynaukštė |
| **Žiotys** | Jenisiejus |
| **Šalys** | Rusija |

**Kureika** (rus. *Курейка*), dar vadinama **Liuma, Numa** (*Люма, Нума*) – upė Rusijoje, Krasnojarsko krašto šiaurėje; Jenisiejaus dešinysis intakas. Prasideda Evenkijoje, Putorano plynaukštės šlaituose. Aukštupyje teka į pietus Vidurio Sibiro plokščiakalniu, vėliau pasuka į šiaurę, o pasukusi į pietvakarius sudaro Taimyro-Evenkijos ribą. Vaga daug kur slenkstėta. Kureika prateka gilius, pailgus Anamos ir Diupkuno ežerus. Įteka į Jenisiejų ties Kureikos gyvenviete.

Pagrindiniai intakai – Beldunčana, Jaktalis, Arvamas, Tiptur Orokta, Didžioji Kožarka (dešinieji), Endė, Degenas (kairieji). Upė laivuojama 98 km nuo žiočių. Ties Svetlogorsku Kureikos upėje įrengta Kureikos hidroelektrinės užtvanka.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 241
| **Ralph Lingen** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1819 m. gruodžio 19 d.Birmingamas, Anglija Anglija |
| Mirė | 1905 m. liepos 22 d. (85 metai)palaidotas Bromptono kapinėse Londone |
|  |
| Veikla | valstybės tarnautojas, nuolatinis Iždo sekretorius |
|  |
| Alma mater | Trejybės koledžas |

**Ralfas Robertas Vyleris Lingenas, I baronas Lingenas** (angl. *Ralph Robert Wheeler Lingen*, 1819 m. gruodžio 19 d. Birmingamas, Anglija – 1905 m. liepos 22 d. palaidotas Londone, Anglijoje) – anglų valstybės tarnautojas, nuolatinis Iždo sekretorius. Gerai žinomas kaip vienas iš trijų komisarų, atsakingų už ataskaitą „Švietimo padėties Velse tyrimas" (1847 m.). Ataskaita liūdnai pagarsėjo kaip „Mėlynųjų knygų išdavystė", nes joje niekinamai atsiliepiama apie valų kalbą, valų moralę ir švietimą Velse.

Biografija
----------

Gimė Birmingame verslininko Tomo Lingeno (1771–1848) šeimoje. Mokėsi Bridžnorto gimnazijoje Šropšyre (1831–1837) ir Trejybės koledže Oksforde (1837–1840). 1841 m. Baliolo koledže Oksforde gavo stipendiją. 1847 m. buvo pakviestas į Londono „Lincoln's Inn" advokatų kolegiją, tačiau advokatu jis nedirbo, tapo valstybinės švietimo valdybos tarnautoju.

1846 m. drauge su Dželindžeriu Kuksonu Saimonsu ir Henriu Robertu Vonu Džonsonu, kitais dviem anglų advokatais, buvo paskirtas komisaru ištirti švietimo būklę Velse, atlikti parlamentinį tyrimą. Tuo metu Velse daugiausia buvo kalbama vališkai, o šie trys komisarai mokėjo tik anglų kalbą, todėl jų ataskaita iš esmės rėmėsi anglų žemvaldžių ir dvasininkų pašiepiamais atsiliepimais apie valų kalbą, valų išsilavinimą ir moralę. Komisarų ataskaita pasirodė 1847 m. ji buvo išleista mėlynais viršeliais, dėl niekinamo turinio Velse sukėlė pasipiktinimą ir tapo žinoma kaip „Mėlynųjų knygų išdavystė".

1849 m. Lingenas buvo paskirtas eiti nuolatinio Švietimo ministerijos sekretoriaus pareigas, o vėliau, 1869 m. tapo nuolatiniu Iždo sekretoriumi ir šias pareigas ėjo iki savo atsistatydinimo 1885 m. kuomet buvo įšventintas lordu baronu.

Palaidotas Bromptono kapinėse Londone.

Išnašos
-------

1. ↑  Gillian Sutherland (2008), "Lingen, Ralph Robert Wheeler, Baron Lingen", *Oxford Dictionary of National Biography*
| **Tachyglossidae** |
| --- |
| **Australijos echidna** (*Tachyglossus aculeatus*) |
| **Proechidna** (*Zaglossus bruijni*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Kloakiniai  *( Monotremata)* |
| Šeima: | Echidniniai  *( Tachyglossidae)* |

 |

**Echidniniai** (*Tachyglossidae*) – kloakinių (monotremata) būrio gyvūnai. Tai nedidelis juodos, rudos spavos spygliais padegtu kūnu gyvūnas, panašus į dygliatriušį. Snukutis panašus į snapą, burna maža, dantų neturi. Kojos trumpos, stiprios, su ilgais nagais. Uodega neišsivysčiusi. Maitinasi termitais ir skruzdėlėmis, kuriuos gaudo ilgu ir lipniu liežuviu. Paplitę Naujoje Gvinėjoje, Tasmanijoje ir Australijoje.

### Echidninių sistematika

* gentis Proechidna (Zaglossus)
	+ rūšis Proechidna (Zaglossus bruijni)
* gentis Echidna (Tachyglossus)
	+ rūšis Australijos echidna (Tachyglossus aculeatus)
	+ rūšis Tasmanijos echidna (Tachyglossus setosus)

Arealas
-------

Echidniniai netoleruoja aukštų temperatūrų. Siekdami apsisaugotų nuo atšiaurių oro sąlygų slepiasi olose ir uolų plyšiuose. Echidnos sutinkamos miškuose, slepiasi po augalija, šaknimis ar medžių nuolaužomis. 

Nepaisant jų išvaizdos, echidnos gali plaukti. Plaukdamos jos iškelia savo snukį ir yra žinoma, kad lipa į vandenį, kad galėtu pasimaitinti ar išsimaudyti.

Kita informacija
----------------

Graikų mitologijoje Echidna – pabaisa gražios moters veidu ir gyvatės kūnu.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Short-beaked Echidna". Department of Primary Industries, Parks, Water, and Environment. Nuoroda tikrinta 2013-04-13.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*Šis straipsnis apie echo kaip kompiuterinį terminą. Apie graikų mitologijos oreadę žiūrėkite Echo.*
**echo** turi keletą reikšmių kompiuterių terminologijoje.

Terminalo komanda
-----------------

**echo** – UNIX (o kartu ir į ją panašių sistemų kaip Linux) ir MS-DOS komanda, kuri į terminalą patalpina tekstą. Ji paprastai naudojama komandinės eilutės scenarijuose išvesti tekstą į ekraną ar bylą.

```
$ echo Tai yra testas.
Tai yra testas.
$ echo "Tai yra testas." > ./testas.txt
$ cat ./testas.txt
Tai yra testas.
```

Ping
----

**echo** nurodomas kaip ping užklausa. Žiūrėkite - editor.org/in - notes/rfc792.txt RFC 792[neveikianti nuoroda].

Serveris
--------

**echo** serveris yra standartinis servisas, įgyvendinantis ECHO protokolą, kuris dirba per TCP protokolo 7 prievadą (port). Jis atsako į visus paketus, išsiųsdamas paketą su tais pačiais duomenimis, ir yra numatytas testavimui, tačiau retai naudojamas praktikoje.
|  |
| --- |
| **Mi-12** |
|  |
|  |
|  |
| Tipas | sraigtasparnis |
| Gamintojas | Mil |
| Pirmas skrydis | 1968 m. liepos 10 d. |
| Būsena | prototipas |
| Pagrindiniai naudotojai | Tarybų Sąjunga |
| Pagaminta vnt. | 2 |

**Mil Mi-12** – didžiausias kada nors pastatytas sraigtasparnis. Suprojektuotas ir pastatytas Tarybų Sąjungoje sraigtasparnių gamintojo Mil.

Mi-12 pasižymi tik dviem skersai išdėstytais sraigtais, dėl ko buvo galima atsisakyti uodegos rotoriaus. Panaudoti dvigubi Mi-6 sraigtai. 

1965 m. pradėtas kurti sraigtasparnis, kurio keliamoji galia nebus mažesnė kaip 30 000 kg. Pirmasis skrydis atliktas 1968 m. liepos 10 d. 1969 m. vasarį sraigtasparnio prototipas pakėlė 31 030 kg krovinį į 2951 m aukštį, o 1969 m. rugpjūčio 6 d. – 44 205 kg į 2255 m aukštį ir pasiekė pasaulio rekordą.

Antras Mi-12 buvo pastatytas 1971 m. Jis buvo demonstruojamas įvairiose Europos šalyse, įskaitant ir Paryžiaus oro parodoje.

1974 m. programa buvo nutraukta, taip ir neprasidėjus serijinei Mi-12 gamybai. 

Vienas iš sraigtasparnių demonstruojamas Oro pajėgų muziejuje Monine, Rusijoje, o kitas – prie Mil sraigtasparnių gamyklos.

Charakteristikos
----------------

### Pagrindinės

* Įgula: 6
* Keliamoji galia: krovinių iki 40 000 kg
* Ilgis: 37,00 m
* Sraigto skersmuo: 2 x 35,00 m
* Aukštis: 12,50 m (41 ft 0 in)
* Disko plotas: 1924 m²
* Tuščio svoris: 69 100 kg
* Pakrauto svoris: 97 000 kg
* Didžiausias kilimo svoris: 105 000 kg
* Varikliai: 4× Soloviev D-25VF, 4 048 kW kiekvienas

### Eksploatacinės

* Didžiausias greitis: 260 km/h
* Skrydžio nuotolis: 1000 km
* Skrydžio lubos: 3500 m

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMil  orlaiviai |
| --- |
|  |
| 

Mi-1·
Mi-2·
Mi-3·
Mi-4·
V-5·
Mi-6·
V-7·
Mi-8·
Mi-9·
Mi-10·
Mi-12·
Mi-14·
V-16·
Mi-17·
Mi-18·
Mi-19·
Mi-20·
Mi-22·
Mi-24·
Mi-25·
Mi-26·
Mi-28·
Mi-30·
Mi-32·
Mi-34·
Mi-35·
Mi-36·
Mi-38·
Mi-40·
Mi-42·
Mi-44·
Mi-46·
Mi-52·
Mi-54·
Mi-58·
Mi-60
 |

 |
| **Glapas** |
| --- |
| Prūsų vadas |
| Mirė | 1273 m.Karaliaučius, VO |
| Prūsų vadas |
| Valdė | 1260 m. - 1273 m. (~13 metų) |

**Glapas** (m. apie 1273 m.) – Prūsijos Varmės didžiūnas vitingas.

Biografija
----------

Per 1260–1274 m. Didįjį prūsų sukilimą prieš Vokiečių ordiną varmių karo vadas. Iki 1264 m. su pagudėnų vadu Auktuma išvijo kryžiuočių įgulas iš keliolikos pilių, tarp jų iš Varmės vyskupo Brunsbergo (liet. *Prūsa*, dab. Branevas) ir Heilsbergo pilių. Kryžiuočiai pasitraukė į Elbingo pilį. 1266 m. staigiu puolimu sugriovė Brandenburgo pilį Notangoje.

Buvo išduotas priešui Sleinavo, kuris įkalbėjo jį apie 1273 m. pulti vokiečių pilaitę Aismarių pakrantėje, priešais Brandenburgą, o pats apie tai pranešė Karaliaučiaus komtūrui. Sutartu laiku kryžiuočiai iš pasalų išžudė varmius, o Glapą pristatė į Karaliaučių. Komtūro įsakymu jis pakartas ant kalvos į vakarus nuo pilies. Vėliau kalnas ilgai buvo vadinamas Glapo kalnu, vėliau – *Rollberg*. Po jo mirties sukilimas Varmėje baigėsi.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rimantas Jasas. *Glapas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 744 psl.
| Jurbarkų herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 2019-08-06* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas nebuvo* |
| Ž • A • R |

**Jurbarkų herbas** – pagrindinis Jurbarkų kaimo ir seniūnijos (Jurbarko rajono savivaldybė) heraldinis atributas.

Aprašas
-------

Mėlynų ir sidabrinių banguotų siūlų lauke raudonas stulpas su sidabrine heraldine lelija. Jurbarkų herbe mėlyna spalva simbolizuoja giedrą dangų, o švelnios sidabrinės bangelės – Mituvos bangas. Jas skiria tamsi linija, o per vidurį – raudona heraldinė juosta, kurios viduryje – viena lelija. Tai dalis Jurbarko herbo. Lelija šiek tiek kitokia, tačiau simbolizuoja seniūnijos ryšius su Jurbarko miestu.

Istorija
--------

Herbas patvirtintas 2019 m. rugpjūčio 6 d. LR Prezidento dekretu Nr. 1K-39. Herbas pašventintas rugpjūčio 16 d. Etalono autorius – Arvydas Každailis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos heraldikos komisija. Jurbarkų herbas. 2019-07-16, Facebook.com (tikrinta 2021-09-03).
2. ↑  Gintautas Šimboras. Jurbarkų seniūnijos žmonės iškėlė savo vėliavą. Archyvuota kopija 2021-09-03 iš Wayback Machine projekto. 2019-08-19, JurbarkoSviesa.lt (tikrinta 2021-09-03).
3. ↑  LR Prezidento dekretas Nr. 1K-39
4. ↑  Prezidento dekretu patvirtintas Jurbarkų seniūnijos herbas. 2019-08-09, Mlaikas.lt (tikrinta 2021-09-03).
| Para*Pará* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Šiaurės regionas |
| **Administracinis centras** | Belenas |
| **Mezoregionai** | 6 |
| **Mikroregionai** | 22 |
| **Savivaldybės** | 144 |
| **Gubernatorius** | Ana Júlia Carepa |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 8 777 124 |
| **Plotas** | 1 247 950 km² |
| **Tankumas** (2021) | 7 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | ParaVikiteka |

Para. Bragansos miestas ir Kaetės upė
**Para** (port. *Pará*) – valstija Brazilijoje, šalies šiaurinėje dalyje. Ribojasi su Gajana, Surinamu ir Amapos valstija šiaurėje, Maranjanu ir Tokantinsu – rytuose, Mato Grosu – pietuose ir Amazone – vakaruose. Šiaurės rytuose siekia Atlanto vandenyną. Para yra antra pagal dydį šalies valstija (po Amazonės). Valstijos sostinė – Belenas.

Geografija
----------

Didžioji valstijos teritorijos dalis yra plokščioje Amazonės žemumoje. 58 % paviršiaus ploto neviršija 200 m aukščio. Didesnį nei 500 m aukštį pasiekia Karažaso, Kašimbo ir Akari aukštumos. Į Paros teritoriją įeina didžiausia upinės kilmės sala pasaulyje – Maražo. Valstijos paviršius tankiai išvagotas upių, per ją teka Amazonė, sudaranti didžiulę deltą, jos intakai Tapažosas, Tokantinsas, Šingu, Žari, Para.

Klimatas ekvatorinis; karštas ir drėgnas. Metinė oro temperatūra svyruoja tarp 25-30 °C, nėra sausringojo laikotarpio.

Paros paviršių dengia Amazonijos džiunglės. Vandenyno pakrantėje veši mangrovių sąžalynai.

Gyventojai
----------

Para yra viena rečiausiai gyvenamų šalies valstijų. Dauguma gyventojų susitelkę rytinėje pusėje – prie Amazonės deltos ir vandenyno. Vakarinė dalis gyvenama labai retai. Yra išlikę nemažai indėnų bendruomenių.

### Tautinė sudėtis

* pardo – 73 %
* baltieji – 23 %
* juodaodžiai – 3,5 %
* azijiečiai ir indėnai – 0,6 %

Didžiausi miestai
-----------------

* Belenas – 1437 tūkst. gyv. (2008 m.)
* Ananindeua – 505,5
* Santarenas – 276,6
* Maraba – 203,0
* Kastanjalas – 161,4
* Parauapebasas – 152,7
* Abaetetuba – 139,8
* Itaituba – 127,8
* Kameta – 117,0
* Bragansa – 107,0

Šaltiniai
---------

1. ↑  BRAZIL: States and Major Cities, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  **Brazilijos valstijos** |  |
| Akrė | Alagoasas | Amapa | Amazonė | Bahija | Espirito Santas | Gojasas | Maranjanas | Mato Grosas | Minas Žeraisas | Para | Paraiba | Parana | Pernambukas | Piaujis | Pietų Mato Grosas | Pietų Rio Grandė | Rio de Žaneiras | Rondonija | Roraima | Santa Katarina | Seara | Seržipė | San Paulas | Šiaurės Rio Grandė | Tokantinsas |
| **Glafira Tarchanova** |
| --- |
| Gimimo vardas | Glafira Tarchanova |
| Visas vardas | Glafira Tarchanova |
| Gimė | 1993 m. lapkričio 9 d. (29 metai)Elektrostalė, Maskvos sritis, Rusija |
| Gyven. vieta | nežinoma |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Glafira Tarchanova** (rus. *Глафи́ра Алекса́ндровна Тарха́нова*, g. 1983 m. lapkričio 9 d. Maskvos srityje) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

Po mokyklos įstojo į Galinos Višnevskajos mokyklą operinio dainavimo skyriuje, kurią baigė 2001 m. 

1998 m. kartu su patėviu Michailu buvo statistais filme „Sibiro kirpėjas". 

2005 m. baigė Maskvos meno teatro mokyklos vaidybos skyrių (Konstantino Raikino kursas).

2008 m. ji baigė Maskvos valstybinį universitetą ir įgijo antrąjį psichologijos laipsnį.

Aktorė debiutavo kino teatre 2003 metais filme „Teatro bliuzas".

Populiarumo ji sulaukė 2006 m. pasirodžius serialui „Gromovai". 

2017 m. rugsėjo 30 d. paskelbta „Geriausia aktore" už vaidmenį filme „Nuostabioji moteris".

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| **Eckhart Tolle** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1948 m. vasario 16 d. (75 metai)Liunenas, Vokietija |
| Tautybė | Vokietis |
| Sutuoktinis (-ė) | Kim Eng |
|  |
| Veikla | Dvasinis mokytojas, rašytojas |
|  |
| Išsilavinimas | Filologija |
| Alma mater | Kembridžo universitetas |
| Žinomas (-a) už | „Šios akimirkos jėga", „Naujoji žemė" |

**Eckhart Tolle** (*Tikrasis vardas* – vok. *Ulrich Leonard Tölle*; g. 1948 m. vasario 16 d.) – Vokietijos rašytojas ir šiuolaikinis dvasinis mokytojas. Watkins Magazine jį išrinko 2015 m. įtakingiausiu dvasiniu mokytoju pasaulyje, kuris nepriklauso jokiai religijai.

Eckhart Tolle yra perkamiausių knygų „Šios akimirkos jėga" ir „Naujoji žemė" autorius. Per pastarąjį dešimtmetį buvo išplatinta apie 10 milijonų šių knygų kopijų. Jos buvo išleistos 44-iomis kalbomis. Jo knygas pripažino Oprah Winfrey.

Biografija
----------

Eckhartas Tolle gimė Vokietijoje ir ten praleido trylika gyvenimo metų. Vėliau jis persikėlė gyventi į Ispaniją ir metęs mokyklą užsiėmė savišvieta. E. Tolle sulaukęs 19 metų persikėlė gyventi į Angliją bei galiausiai įstojo į Kembridžo universitetą, bet doktorantūros studijų neužbaigęs pasitraukė iš akademinio pasaulio.

Anot jo, būdamas 29 m. jis patyrė dvasinį nušvitimą. Po šio įvykio jis gilinosi į įvairių religijų šventraščius bei glaudėsi budizmo mokymų centruose, kol galiausiai tapo dvasiniu mokytoju. Eckhart vardą Tolle priėmė garsaus viduramžių mistiko Johannes Eckhart garbei. Jo mokymų praktikos esmę apima budistinė vipasana arba šiuolaikinė jos interpretacija sąmoningumo meditacija.

Literatūra
----------

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Eckhart Tolle***

* „Šios akimirkos jėga"
* „Naujoji žemė"

Nuorodos
--------

* Eckhart Tolle klausimai–atsakymai „Youtube"

Šaltiniai
---------

1. ↑  Watkins’ Spiritual 100 List for 2015
2. ↑  Eckhart Tolle Bestseller ‘A New Earth’ in Works as Movie.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Echinococcus** |
| --- |
| (Echinococcus granulosus) cistos(*Echinococcus granulosus*) cistos |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Plokščiosios kirmėlės  *( Platyhelminthes)* |
| Klasė: | Kaspinuočiai  *( Cestoda)* |
| Būrys: | *Cyclophyllidea*  *( Cyclophyllidea)* |
| Šeima: | *Taeniidae*  *( Taeniidae)* |
| Gentis: | Echinokokas  *( Echinococcus)* |

 |

**Echinokokas** (*Echinococcus*) – kaspinuočiams (*Cestoda*) priklausanti plokščiųjų kirmėlių gentis, žmogaus ir gyvūnų parazitas.

Visi echinokokai, skirtingai nei kitų rūšių kaspinuočiai, yra maži, 2-7 mm ilgio, turintys 3-7 narelius.

Galutiniai echinokokų šeimininkai yra šunys, lapės, vilkai ir kiti plėšrūnai. Parazitai gyvena jų plonojoje žarnoje. Kas 25-40 dienų nuo kirmėlės atitrūksta ir su išmatomis pasišalina subrendę nareliai (proglotidai), pilni kiaušinėlių. Atsparūs aplinkos veiksniams kiaušinėliai ilgai išlieka gyvybingi.

Tarpiniais šeimininkais gali būti įvairūs žolėdžiai, galvijai, žmogus ir graužikai. Patekę į tarpinių šeimininkų organizmą kiaušinėliai virsta onkosferomis, prasiskverbia pro žarnos sienelę ir vartų venos sistema patenka į kepenis, rečiau į kitus organus. Onkosferos per 12-24 valandas tampa lervomis, kurios įvairiuose organuose suformuoja echinokokines cistas.

*Echinococcus granulosus* sudaro pavienes cistas, vadinamas hydatidinėmis, *Echinococcus multilocularis* – daugybines, sukibusias viena su kita, vadinamas alveolinėmis. Cistos iš lėto auga, jose daugėja dukterinių pūslyčių su protoskoleksais – parazitų galvutėmis. Suvalgę cistomis užkrėstos mėsos, užsikrečia galutiniai šeimininkai ir ciklas prasideda iš naujo. *Echinococcus vogeli* bei *Echinococcus oligarthrus* yra randami laukinėje gamtoje ir retai žmogui sukelia ligas. Jie sąlygoja policistinę echinokokozę.

Echinokokų kiaušinėliais užsikrėtęs žmogus suserga echinokokoze.

Žmogaus organizme parazituojančios rūšys:

* *Echinococcus granulosus*
* *Echinococcus multilocularis*
* *Echinococcus vogeli*
* *Echinococcus oligarthrus*
*Šis straipsnis apie upę Bolivijoje. Apie upę Venesueloje skaitykite straipsnyje Paragva (Karoni).*

| Paragva |
| --- |
| Paragva ties Piso Firmės gyvenviete Paragva ties Piso Firmės gyvenviete |
| **Ilgis** | 420 km |
| **Baseino plotas** | 27 988 km² |
| **Ištakos** | Santa Kruso aukštumos |
| **Žiotys** | Gvaporė |
| **Šalys** | Bolivijos vėliava Bolivija |

**Paragva** (isp. *Río Paragúa*, keč. *Parawa mayu*) – upė rytų Bolivijoje, Santa Kruso ir Beni departamentuose; Gvaporės kairysis intakas. Prasideda San Ignasijo de Velasko miesto apylinkėse. Teka į šiaurės rytus, sudaro vakarinę Noelio Kempfo Merkado nacionalinio parko ribą. Teka lygumomis, pelkynais. Įteka į Gvaporę netoli Piso Firmės gyvenvietės.

Didžiausi intakai: Tarvas, San Ramonas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  R. Ziesler and G.D. Ardizzone. LAS AGUAS CONTINENTALES DE AMERICA LATINA/THE INLAND WATERS OF LATIN AMERICA, Fishery Information, Data and Statistics Service. Fisheries Department FAO, Rome.
2. ↑  Balance Hídrico de Bolivia, p. 144
Getisbergo mūšio pasekmė. Jungtinių Valstijų pilietinis karas, 1863 m.
**Pilietinis karas** – ilgalaikis karinis konfliktas tarp skirtingų tos pačios valstybės gyventojų grupių. Paprastai pilietiniame kare kariaujančios pusės siekia valdžios valstybėje, atsiskirti nuo valstybės ar neleisti to padaryti, bet galimas ir, pavyzdžiui, pilietinis karas tarp gyventojų grupių, kuriame vyriausybė lieka neutrali, kaip pavyzdžiui Libano pilietinis karas 1975-76 m.

Pilietinių karų pavyzdžiai:

* JAV pilietinis karas (1861–1865) tarp Šiaurinių ir atsiskyrusių Pietinių valstijų.
* Rusijos pilietinis karas (1918–1920 m.)
* Ispanijos pilietinis karas (1936–1939 m.)
* Romos pilietiniai karai

Taip pat skaitykite
-------------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pilietinis karas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Pilietinis nepaklusnumas

Išnašos
-------

1. 1 2  *Pilietinis karas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVII (On-Peri). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2010
PageRank veikimo principas
**Google PageRank** – „Google" paieškos kriterijus, kuris nurodo kiekvieno individualaus puslapio populiarumą skalėje nuo 0 iki 10. „Google" reguliariai atnaujina „PageRank", tačiau viešai rezultatus skelbia tik maždaug kas 3 mėnesius.

Kartais „Google" rodo skirtingus „PageRank" rezultatus skirtingiems asmenims. Taip yra todėl, kad „Google" turi daug duomenų centrų, išdėstytų skirtingose geografinėse vietose, todėl praeina laiko tarpas, kol visi duomenų centrai būna atnaujinti po „Google PageRank" atnaujinimo.

Tėra vienas būdas padidinti „Google PageRank" – turėti nuorodų kitose svetainėse į savo puslapį. „PageRank" yra skaičiuojamas pagal nuorodų skaičių skirtinguose puslapiuose (taip pat svarbus yra tų puslapių, kuriuose patalpinta tinklalapio nuoroda, „PageRank"). Reikšmingi, aukštos kokybės tinklalapiai gauna aukštesnį „PageRank" įvertinimą, kuris lemia tai, kaip bus pateikiami paieškos rezultatai.

Tinklalapių indeksavimo dažnumas priklauso nuo puslapio svarbumo ir naujumo, taip pat „PageRank" yra svarbus kriterijus, kad Google paieškos vorai sugrįžtų į puslapį. Kuo didesnis puslapio „PageRank", tuo dažniau „Google" peržiūri tinklalapio atnaujinimus.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: PageRank** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑   Archyvuota kopija 2008-10-29 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RGoogle |
| --- |
|  |
| Projektai | 
Ads (AdWords)  **·**  Android **·**  Android Auto **·**  Blogger **·**  Calendar **·**  Cardboard **·**  Chrome **·**  Chrome OS **·**  Code **·**  Desktop **·**  Docs **·**  Earth **·**  Glass **·**  Gmail **·**  Google+ **·**  Maps **·**  Hangouts **·**  Nexus One **·**  Notebook **·**  Orkut **·**  Pay **·**  Page Creator **·**  PageRank **·**  Panoramio **·**  Pay **·**  Play **·**  Picasa **·**  Reader **·**  Scholar **·**  Search **·**  YouTube **·**  Search **·**  SketchUp **·**  Talk **·**  Toolbar **·**  TV **·**  Video **·**  Wave **·**  WearOS |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Tipiškas briaras
**Briaras** – šunų veislė, kilusi iš Prancūzijos.

Išvaizda
--------

Patino aukštis ties gogu 62-68 cm, patelės 56-64 cm.

### Kailis

Kailio plaukai ilgi, banguoti, pavilnė reta. Šuo vienspalvis, kailio spalvų gali būti įvairių, išskyrus baltą ir kaštoninę. Dažniausiai pasitaiko juodi ir rudi briarai.

Kailio priežiūrai reikia skirti daug laiko ir jauną šunį nuo mažumės pratinti prie priežiūros ritualo. Kas savaitę jį reikia šukuoti. Retkarčiais iškarpomi plaukai iš ausų, tarpupirščių. Po kiekvieno pasivaikščiojimo iš kailio pašalinamos prikibusios šakelės, kibiai ir kiti svetimkūniai.

Po šėrimo būtina valyti barzdą. Kartais reikia šiek tiek patrumpinti plaukus ant kaktos, kad jie šuniui netrukdytų matyti.

Sveikata
--------

Tvirta briaro išvaizda gali klaidinti – gana dažnai tarp jų, ypač patelių, būna jautrių individų.

Kai kurių linijų briarai serga inkstų ligomis. Briarams, kaip ir kitiems šunims, vyresniame amžiuje prasideda sąnarių ligos.

Charakteris
-----------

Nuovokus, sumanus, budrus, šiek tiek užsispyręs šuo. Netinka laikyti būdoje, labai nemėgsta erzinimo. Tinkamai išauklėtas briaras puikiai sutaria su kambariniais gyvūnėliais, bet kitų šunų nemėgsta. Svetimų žmonių atžvilgiu jis santūrus ir nepatiklus.

Dresūra
-------

Dresūrai turėtų vadovauti treneris, turintis patirties dirbti su ta veisle. Briarai mėgsta visas sporto rūšis. Aktyviems, gamtą mylintiems žmonėms briaras yra nenuilstantis ir ištikimas palydovas, turintis natūralų sarginio ir apsaugos šuns instiktą.

Briarą reikia auklėti nuosekliai, kantriai ir kartu griežtai. Į prievartą šie gyvūnai reaguoja sutrikusia arba užsispyrusia elgsena. Netinkamai prižiūrimas šuo gali tapti bailiu ir net agresyviu.
Piligrimai Mekoje
**Piligriminė kelionė** (lot. *peregrinatio religiosa*) – tradicinis keliavimas, siekiant aplankyti piligrimų pamėgtas vietas, turinčias religinę reikšmę. Simboline prasme tokia kelionė yra iniciacija arba atsidavimo ženklas. Ji siekia senovės laikus, kai buvo tikima antgamtine tam tikrų vietų galia. Piligriminės kelionės žinomos Senovės Graikijoje bei Romoje, kai buvo keliaujama į tolimas šventyklas. Germanai rengdavo miško keliones (*Waldfahrten*), buvo lankoma *Hain* vietos. Islame tokia vieta – Meka, pranašo gimtoji vieta. Hinduizme – Benaresas prie Gango. Budistams ir krikščionims – paskutinės Gautamos Budos arba Jėzaus aplankytos vietos. Islamo religijoje – Chadžas arba *ciaretas*.

Lietuvoje
---------

Lietuvoje maldininkams yra žinomas popiežiaus Jono Pauliaus II piligrimų kelio maršrutas ir jo vietos, kur organizuojami tikinčiųjų piligriminiai žygiai:

* Vilniaus arkikatedra bazilika, Šv. Kazimiero koplyčia
* Aušros Vartų koplyčia ir Šv. Teresės bažnyčia
* Vilniaus Dievo Gailestingumo šventovė
* Vilniaus Kalvarijos
* Trakų bažnyčia
* Pivašiūnų bažnyčia
* Marijampolės Šv. arkangelo Mykolo mažoji bazilika ir Lūginės koplyčia
* Kauno arkikatedra bazilika
* Kauno Kristaus prisikėlimo bažnyčia
* Pažaislio bažnyčia ir vienuolynas
* Šiluvos šventovė (Šiluvos bazilika, Apsireiškimo koplyčia)
* Tytuvėnų bažnyčia ir Tytuvėnų bernardinų vienuolynas
* Šiaulių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra
* Kryžių kalnas
* Žemaičių Kalvarijos šventovė
* Krekenavos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bazilika

Taip pat skaitykite
-------------------

Budistų piligriminės vietovės

Šaltiniai
---------

1. ↑
| ***Pagauk, jei gali*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Viuuulentemente mia |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Carlo Vanzina |
| Scenaristas (-ai) | Cesare FrugoniCarlo VanzinaEnrico Vanzina |
| Metai | 1982 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 90 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Pagauk, jei gali** (it.  *Viuuulentemente mia*) – 1982 m. Italijoje sukurta komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Laura Antonelli – Ana Tasoti Malomi
* Diego Abantuono – Achilė Kotonė
* Roberto Della Casa – policijos komisaras Mangera
* Guido Cerniglia – advokatas Pardinis
* Diego Cappuccio – Kapučijo
* Christian De Sica – Chuanas Lopezas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Kotonė – nevykėlis policininkas, svajojantis apie svarbias užduotis ir sulaikytus nusikaltėlius, tačiau realybėje nesugebantis atlikti paprasčiausių pavedimų. Kartą jis per klaidą padeda pasprukti iš šalies žinomai aferistei Anai Tasoti, tačiau po kurio laiko ši suimama Ispanijoje. Italijos pareigūnams reikia vykti ir patiems pargabenti bėglę namo. Ši užduotis patikima Kotonei ir jo kolegai Kapučijui, tačiau Ana Tasoti – turtinga ir turinti daug pažinčių moteris, neketinanti taip lengvai grįžti į tėvynę ir stoti prieš teismą...
Partijos logotipas
Partijos buveinė
**Pilietinės demokratijos partija** – Lietuvos politinė partija, veikusi 2006–2011 m.

Istorija
--------

2004–2008 m. kadencijos Seime 2006 m. gegužės 2 d. įkurtą Pilietinės demokratijos frakciją sudarė 11 Seimo narių, iš kurių 8 perėję iš Darbo partijos frakcijos. Partija susikūrė 2006 m. gegužės 14 d. Lietuvos piliečių sąjungos pagrindu, kai prie jos prisijungė Pilietinės demokratijos frakcija.

PDP pirmininku išrinktas Seimo pirmininkas ir buvęs Darbo partijos narys, Viktoras Muntianas.

2008 m. gegužės 31 d. partijos pirmininku išrinktas Algimantas Matulevičius.

2011 m. partija reorganizuota į Tautos vienybės sąjungą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Atskilę darbiečiai susibūrė į Pilietinės demokratijos partiją
2. ↑  V. Muntianas vadovaus Pilietinės demokratijos partijai
3. ↑  Pilietinės demokratijos partijos pirmininkas – Algimantas Matulevičius
4. ↑  Pilietinės demokratijos partija tapo Tautos vienybės sąjunga Archyvuota kopija 2012-02-02 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

Partijos interneto tinklalapis 2007 m.
Gamtininkas - mėgėjas dalyvauja moksliniame projekte skaičiuodamas kalnų ožkas
Zooniverse atrastas naujas galaktikos tipas (angl. *Pea galaxy*)
**Piliečių mokslas** (angl. *citizen science*) – moksliniai tyrimai, kuriuos visiškai arba iš dalies atlieka mėgėjai (neprofesionalūs mokslininkai).

Mėgėjai vykdo daug darbo reikalaujančias užduotis (Zooniverse), skiria kompiuterio resursus apskaičiavimams (SETI@home), stebi (gamtininkai ar astronomai). 

Piliečių mokslo iniciatyvos yra mokslo pažangai naudingos. Jos taip pat gerina visuomenės supratimą apie mokslą. Piliečių mokslininkų indėlis ne kartą lėmė reikšmingus mokslinius atradimus, tokius kaip naujo galaktikos tipo („Pea galaxy") atradimas, ŽIV baltymo struktūros atkūrimas ir kitus. 

Kai kurie piliečių mokslo projektai (pavyzdžiui, Audubon draugijos JAV organizuojamas kasmetinis Kalėdinis paukščių skaičiavimas (angl. *Christmas Bird Count*)), tęsiasi jau daugiau nei 100 metų.

Mėgėjų stebėjimuose pasitaikančios klaidos, netikslumai panašūs į tuos, kurie randami ir profesionalių mokslininkų darbo rezultatuose. Jiems aptikti ir pašalinti tinka tie patys statistiniai ar kiti metodai. Mėgėjų pagalba galima surinkti duomenų imtis, kurias labai sunku ar išvis neįmanoma gauti kitais būdais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Eitzel et al. (2017). Citizen Science Terminology Matters: Exploring Key Terms. *Citizen Science: Theory and Practice*, *2*(1), 1. DOI: http://doi.org/10.5334/cstp.96
2. ↑  Gura, Trisha. „Citizen science: amateur experts".
3. ↑  Hand, E. (2010). Citizen science: People power. *Nature News*, *466*(7307), 685-687.
4. ↑  Bonney et al. (2009). Citizen science: a developing tool for expanding science knowledge and scientific literacy. *BioScience*, *59*(11), 977-984.
5. ↑  Cardamone et al. (2009). Galaxy Zoo Green Peas: discovery of a class of compact extremely star-forming galaxies. *Monthly Notices of the Royal Astronomical Society*, *399*(3), 1191-1205.
6. ↑  Khatib et al. (2011). Crystal structure of a monomeric retroviral protease solved by protein folding game players. *Nature structural & molecular biology*, *18*(10), 1175.
7. ↑  Silvertown, J. (2009). A new dawn for citizen science. *Trends in ecology & evolution*, *24*(9), 467-471.
8. 1 2  Margaret Kosmala; Andrea Wiggins; Alexandra Swanson; Brooke Simmons (1 December 2016). „Assessing Data Quality in Citizen Science". *Frontiers in Ecology and the Environment* **14** (10): 551–560. doi:10.1002/fee.1436.
| **Juozas Dumša** |
| --- |
| Gimė | 1881 m. vasario 12 d.Paežeriai, Šeduvos valsčius |
| Mirė | 1936 m. liepos 28 d. (55 metai)Kiržačas, Vladimiro sritis |
|  |
| Veikla | revoliucinis veikėjas |
| Partija | 1905 m. VKP(b) |

**Juozas Dumša** (1881 m. vasario 12 d. Paežeriuose, Šeduvos valsčius – 1936 m. liepos 28 d. Kiržače, Vladimiro sritis) – lietuvių ir latvių revoliucinis veikėjas.

Biografija
----------

1898 m. išvykęs į Rygą, dirbo fabrike. 1905–1907 m. Latvijos socialdemokratų darbininkų partijos veikėjas, vienas iš lietuviškų laikraščių „Pirmyn" (1905 m.), „Vilnis" (1913–1914 m.) leidėjų Rygoje. 1909 m. kalintas. 1910 m. vienas iš „Giedros" lietuvių darbininkų draugijos steigėjų. 1911–1913 m. už revoliucinę veiklą ištremtas į Rusiją, grįžęs vėl dirbo Rygoje. 1970 m. Biržuose buvo rasti jo atsiminimai apie kelią tremtin.

1915–1918 m. gyveno Petrograde, laikė lietuvių bolševikų pogrindinę spaustuvę. 1917 m. Spalio perversmo dalyvis. 1918 m. pasiųstas į Lietuvą, vadovavo komunistų pogrindžiui Šiaulių, Raseinių ir Telšių apskrityse. 1919 m. sausio 1 d. – kovo 12 d. bolševikų invazijos metu buvo Šiaulių miesto Vykdomojo komiteto pirmininkas ir karo komisaras.

Pabėgus bolševikams, suimtas, 1921 m. iškeistas į Rusijoje kalėjusius lietuvius. Dirbo tarnautoju, darbininku Maskvoje, Tuloje, Kiržace. 1929 m. represuotas, sėdėjo kalėjimuose, dirbo Stalino „komjaunimo" statybose. 1965 m. reabilituotas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Romas Šarmaitis. *Juozas Dumša*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. - 469