| **Tetropium castaneum** |
| --- |
| Eglinis luobatašis (*Tetropium castaneum* L.) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Vabalai  *( Coleoptera)* |
| Antšeimis: | Lapgraužiniai  *( Chrysomeloidea)* |
| Šeima: | Ūsuočiai  *( Cerambycidae)* |
| Pošeimis: | Medkirtėnai  *( Spondylidinae)* |
| Gentis: | Luobatašiai  *( Tetropium)* |
| Rūšis: | Eglinis luobatašis  *( Tetropium castaneum)* |

 |
| Binomas |
| ***Tetropium castaneum***Linnaeus, 1758 |
| Sinonimai |
| * **Eglinis medkirtis**
* **Eglinis ūsuotis**
* **Rudasis eglinis ūsuotis**

 |

**Eglinis luobatašis** (*Tetropium castaneum* L.) – ūsuočių (*Cerambycidae*) šeimos vabalas.

Morfologija
-----------

Juodos spalvinės formos eglinis medkirtis.
### Imago

8 – 19 mm dydžio. Antsparnių, antenų ir kojų spalva labai įvairi – nuo šviesiai rudos iki juodos. Priešnugarėlė spindinti, su retais taškeliais.

Rusvi vabalai labai panašūs į tamsųjį luobatašį (*Tetropium fuscum* Fabr.) Skiriasi priešnugarėlės taškuotumu (eglinio luobatašio taškai tankesni ir stambesni) ir antsparnių pečių plaukuotumu (tamsiojo luobatašio antsparnių pečiai apaugę tankiais geltonais plaukeliais, o eglinio ne tokie tankūs).  

Taip pat eglinis luobatašis labiau "mėgsta" eglę, pušis puola rečiau. Tamsusis luobatašis pušį puola dažniau.

### Lerva

18 – 25 mm ilgio, tipiškos ūsuočių lervos išvaizdos – storokos, balsvai rusvos, su tamsiai ruda "galvute". Pagal išvaizdą atskirti nuo daugelio kitų rūšių ūsuočių (ypač tamsiojo luobatašio) lervų gana sunku.

Eglinio luobatašio pažeistas medis.

Biologija ir ekologija
----------------------

Dažniausiai puola eglę, rečiau pušį. Retkarčiais puola maumedį ar kėnį. Buvo aptiktas ir egzotiškuose medžiuose, tokiuose kaip pocūgė ar sitkinė eglė.

Paprastai pažeidžia viduramžius bei brandžius, nusilpusius, o kartais visiškai sveikus ir jaunus medžius. Kiaušinius deda į siaurus žievės plyšius. Išsiritusios lervos žievėje ir po žieve graužia vingiuotus takus. Takai po žieve, paliečia ir balaną. Išsinėrusios keturis kartus lervos medienoje išgraužia iki 8 cm ilgio kablio formos taką, kurio gale virsta lėliuke. Išsiritę vabalai prasigraužia į išorę.

Vystymosi trukmė 1–2 metai.

Suaugėliai skraido visa vasarą. Suaugę vabalai nesimaitina, tik eikvoja medžiagas, kurias sukaupė būdami lervos stadijos.

Labai žalingas kenkėjas, pažeisti silpnesni medžiai dažnai žūva. Eglinio luobatašio pažeistus medžius skaptuoja geniai.

Paplitimas
----------

Paplitęs šiaurinėje Eurazijos dalyje, nuo Ispanijos iki Japonijos. Pietuose paplitimo arealas siekia Šiaurės Italiją, Albaniją, Rumuniją, Turkiją, Mongoliją, Šiaurės Kiniją, Korėją.

Lietuvoje dažnai aptinkamas spygliuočių miškuose, ypač eglynuose.

Nuotraukos
----------

* Eglinio luobatašio lėliukė (kairėje) ir lerva (dešinėje)
* Juodos spalvinės formos eglinis luobatašis ant kamieno.
* Rudos spalvinės formos.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Ūsuočiai
* Miškų kenkėjai
* Lietuvoje gyvenantys ūsuočiai
* Tamsusis luobatašis (*Tetropium fuscum* Fabr.)

Nuorodos:
---------

### Lietuviškai

* Eglinis medkirtis. Miško sanitarinės apsaugos tarnyba

### Kitomis kalbomis

* Eglinis medkirtis (*Tetropium castaneum* L.) ir matinis medkirtis (*Tetropium fuscum* Fabr.) **(**angl.**)**
* zin.ru Eglinio medkirčio nuotraukos
* insectimages.org nuotraukos


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Eglinis luobatašis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |