recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Metakhrajo nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Metakhrajo nacionalinis parkas vietą.Metakhrajo nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 19°00′00″ š. pl. 99°24′20″ r. ilg.﻿ / ﻿19.00000°š. pl. 99.40556°r. ilg.﻿ / 19.00000; 99.40556Koordinatės: 19°00′00″ š. pl. 99°24′20″ r. ilg.﻿ / ﻿19.00000°š. pl. 99.40556°r. ilg.﻿ / 19.00000; 99.40556 |
| **Plotas:** | 1 229,80 km² |

**Metakhrajo nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติแม่ตะไคร้) – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Čiangmajaus provincijoje. Parko teritorijoje yra daug vandens saugyklų ir užtvankų.

Vieta
-----

Parkas užima 1 229,80 km² plotą ir apima Amfoesankamphaengo (Amphoe San Kamphaeng), Doisaketo (Doi Saket) ir King Amfoemaeono (King Amphoe Mae On) apylinkėse, Limestono kalnuose.

Flora ir fauna
--------------

Metakhrajo nacionaliniame parke vyrauja:

* Mišrus miškas;
* Lapuočių miškas;

Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (Tectona grandis), kietavaisė ksilija (Xylia xylocarpa), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), aukštasis sparnenis (Dipterocarpus alatus), michelija (Michelia floribunda), bukalapis sparnenis (Dipterocarpus obtusifolius), gumbuotasis sparnenis (Dipterocarpus tuberculatus), shorea siamensis, juodmedis (Diospyros pubicalyx), (Vitex canescens), rotanginis kaliamas (Calamus rotang), o Vietnaminė pušis (Pinus merkusii) ir gleivingoji pušis (Pinus kesiya) kalnuose. Parke gyvena: makakos, Indinis zambaras, Indokininis tigras, juodakaklis kiškis (Lepus nigricollis), gibonas, Indijos muntjakas, ožka (Capricornis milneedwardsii), sutinkama daugiau paukščių: biulbiuliai, papūgos, vidutinis baltasis garnys, Azijinė ruožuotoji pelėda (Glaucidium cuculoides) ir kt.

Įžymiausios vietos
------------------

* Tham Muangono (Tham Muang On) urvas (18°47′04.7″ š. pl. 99°14′11.3″ r. ilg.﻿ / ﻿18.784639°š. pl. 99.236472°r. ilg.﻿ / 18.784639; 99.236472).

Išnašos
-------

1. ↑  Shorea siamensis Archyvuota kopija 2014-01-11 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Vitex canescens

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2013-11-09 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
| Bandare Torkemanasبندر ترکمن |
| --- |
| 

Bandare TorkemanasBandare Torkemanas

36°54′0″ š. pl. 54°04′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.90000°š. pl. 54.06667°r. ilg.﻿ / 36.90000; 54.06667﻿ (Bandare Torkemanas)Koordinatės: 36°54′0″ š. pl. 54°04′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.90000°š. pl. 54.06667°r. ilg.﻿ / 36.90000; 54.06667﻿ (Bandare Torkemanas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3:30)------ vasaros: (UTC+4:30) |
|  |
| **Valstybė** | Irano vėliava Iranas |
| **Provincija** | Golestano provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 126 000  |

**Bandare Torkemanas** (pers. بندر ترکمن = *Bandar-e Torkaman*) – miestas šiaurės Irane, Golestano provincijoje, netoli sienos su Turkmėnistanu, 375 km nuo Teherano, prie Kaspijos jūros Gorgano įlankos. Apie 126 tūkst. gyventojų (2006 m.). Bandare Torkemane prasideda Transirano geležinkelis, besidriekiantis iki Persijos įlankos uostamiesčio Bender Chomeinio. Yra oro uostas.

Naftos perdirbimo, chemijos, tekstilės, maisto (ypač ikrų gamybos) pramonė. Kurortas. 3 km nuo miesto yra vienintelė Irano sala Kaspijos jūroje – Ašurada. Tradicinė rankų darbo kilimų gamyba.

Istorija
--------

Iki 1979 m. miestas vadinosi **Bandare Šahu**.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Bandare Torkemanas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002
Pirmasis laikraščio numeris.
**Mainichi Shimbun** (jap. 毎日新聞 = *Kasdienės naujienos*) – vienas iš didžiųjų Japonijos dienraščių bei tokio paties pavadinimo žiniasklaidos kompanija. Būstinė įsikūrusi Tokijuje.

2018 m. duomenimis rytinis Mainichi Shimbun laikraščio tiražas siekė 2,82 mln. kopijų, o vakarinis – 0,72 mln. kopijų.[1] Naujienos taip pat publikuojamos internetiniuose portaluose mainichi.jp (japonų k.) ir mainichi.jp/english (anglų k.).

Istorija
--------

Laikraštis pradėtas leisti Tokijuje 1872 m. vasario 21 d. kaip *Tokyo Nichi Nichi Shimbun*, o 1888 m. Osakoje kaip *Osaka Mainichi Shimbun*. 1922 m. pasirodė pirmoji angliška laikraščio versija. 1943 m. Tokijo ir Osakos laikraščiai buvo suvienyti po tuo pačiu *Mainichi Shimbun* pavadinimu.[2] 2019 m. duomenimis laikraštis turėjo 24 užsienio korespondentų atstovybės.[3]

Ideologija
----------

Asahi Shimbun laikraštis vertinamas kaip atstovaujantis centro-kairės vertybes.[4]

Šaltiniai
---------

1. ↑  The Mainichi Shimbun Media Data English Version, mainichi.co.jp
2. ↑  The History of the Mainichi Shimbun, mainichi.co.jp
3. ↑  Corporate profile, mainichi.co.jp
4. ↑  Abe's nationalism reflected in conservative political movement, but polls show voter dissent, japantimes.co.jp
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Pigaus meskalio buteliai su vikšru ant butelio dugno
**Meskalis** (isp. *Mezcal*) – distiliuotas alkoholinis gėrimas iš agavos sulčių. Gaminamas Meksikoje.

Meskalis suprantamas kaip bet koks iš agavos distiliuotas gėrimas, išskyrus Tekilą. Skonis ir kvapas stipresni, palyginus su *Tekila*. Stiprumas 38-43 % alkoholio.

Gamyba
------

*Agave americana*
Meskalis gaminamas distiliuojant fermentuotas agavos sultis. Skirtingai nuo tekilos, kuri gaminama iš tekilinės agavos sulčių, Meskalis – iš amerikinės agavos (*Agave americana*) rūšių.

Nuo XX a. vidurio gamintojai klasikinį Meskalį ėmė pilstyti į šiek tiek kampuotus butelius.

Rūšys
-----

*Agave tequilana*
* Meskalis - dažniausiai gaminamas tekilos Tekila porūšis.

Vartojimas
----------

Daugelio rūšių gėrimas parduodamas kartu su maišeliu, kuriame yra mišinys iš druskos ir sutrintų džiovintų vikšrų *Bombix agavis*, gyvenančių ant agavų daigų. Geriant Meskalį vartojamas šis druskos mišinys.

Kartais į butelį dedamas vikšras *Hypopta agavis*. Pagal gėrimo taisykles, vikšras turi būti padalintas po lygiai kiekvienam geriančiajam.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Los Santoso provincija*Provincia de Los Santos* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Panamos vėliava Panama |
| **Administracinis centras** | Las Tablasas |
| **Apygardos** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 88 487 |
| **Plotas** | 3 804 km² |
| **Tankumas** (2010) | 23 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Los Santoso provincijaVikiteka |

**Los Santoso provincija** (isp. *Provincia de Los Santos*) – provincija, esanti Panamos pietvakarinėje dalyje, Ramiojo vandenyno pakrantėje. Administracinis centras – Las Tablasas.

Provincija sudaryta 1855 m. Nuo 1941 iki 1945 m. į Los Santoso sudėtį pateko Hereros provincija.

Geografija
----------

Provincija yra Asuero pusiasalio pietvakariuose, iš rytų skalauja Panamos įlanka, iš pietų – atviras Ramusis vandenynas. Paviršius daugiausia kalvotas, bemiškis, miškais apaugę kalnai iškilę pietuose, pietvakariuose (aukštis iki 559 m, Sero Hojos k.). Pakrantėse daugiausia driekiasi paplūdimiai, tik pietuose yra mangrovių sąžalynų. Svarbiausios upės – La Vilja, Guararė, Mensabė, Purijas ir Orija.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Provincija padalinta į 7 apygardas (skliaustuose – administracinis centras):

* Guararės apygarda (Guararė)
* Las Tablaso apygarda (Las Tablasas)
* Los Santoso apygarda (La Vilja de Los Santosas)
* Makarakaso apygarda (Makarakasas)
* Pedasi apygarda (Pedasi)
* Pokri apygarda (Pokri)
* Tonosi apygarda (Tonosi)

|  |  |
| --- | --- |
|  **Panamos administracinis suskirstymas** |  |
| **Provincijos:** Bokas del Toras | Čiriki | Darjenas | Koklė | Kolonas | Herera | Los Santosas | Panama | Veraguasas
**Komarkos:** Embera Vounaanas | Kuna Jala | *Kuna de Madugandi* | *Kuna de Vargandi* | Ngobė Buglė |
| Amambajus*Amambay* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Paragvajaus vėliava Paragvajus |
| **Administracinis centras** | Pedro Chuan Kabaljeras |
| **Apygardų** | 3 |
|  |
| **Gyventojų** (2020 m.) | 172 200 |
| **Plotas** | 12 933 km² |
| **Tankumas** (2020 m.) | 13 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | PY–13 |
|  |
|  **Vikiteka** | AmambajusVikiteka |

**Amambajaus departamentas** (isp. *Amambay*) – departamentas šiauriniame Paragvajuje, Brazilijos pasienyje. Sudarytas 1976 m. Administracinis centras – Pedro Chuan Kabaljeras.

Geografija
----------

Yra šalies šiaurės rytinėje dalyje. Šiaurėje ir rytuose ribojasi su Brazilija, pietuose – su Kanindeju, pietvakariuose – su San Pedro, vakaruose – su Konsepsjono departamentais. Didžiąją teritorijos dalį užima Amambajaus Kordiljera. Kalnuose prasidedančios upės ir upeliai suformuoja slėnius, tinkamus žemdirbystei. Yra daug miškingų sričių. Svarbiausios upės – Apa (sudaro sieną su Brazilija), Akidabanas, Ipanė, Aguarai Guasu, Puendy. Visos šios upės priklauso Paragvajaus upės baseinui. Vidutinė oro temperatūra Amambajuje 23 °C, tačiau per metus svyruoja tarp 19-30 °C. Pr metus iškrenta 1182 mm kritulių, sausiausias mėnuo – birželis, lietingiausias – gegužė. Departamente yra Sero Koros nacionalinis parkas.

Gyventojai
----------

Amambajuje gyvena beveik 115 tūkst. gyventojų ir tai sudaro 2,2 % Paragvajaus gyventojų skaičiaus. 2/3 departamento gyventojų gyvena kaimo vietovėse. Gyvena apie 10 000 indėnų. Raštingumas 85 %.

Ekonomika
---------

Beveik pusė dirbančių gyventojų dirba paslaugų ir prekybos sektoriuje, likusi dalis – žemės ūkyje. Žemės ūkio produkcija (2002 m. duomenys): medvilnė (14 t), ryžiai (2101 t), cukranendrės (2047 t), kukurūzai (39,6 tūkst. t), sojos (96 tūkst. t), tabakas (9 t), kviečiai (28,7 tūkst. t). Gyvulininkystė: galvijai (590 tūkst. vnt.), kiaulės (17 tūkst.), avys (14,3 tūkst.), arkliai (11,6 tūkst.), ožkos (2,8 tūkst.).

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Departamentas padalintas į 3 apygardas.

* Belja Vista
* Kapitan Bado
* Pedro Chuan Kabaljeras

Šaltiniai
---------

* Surašymo statistika

1. ↑  PARAGUAY: Departments, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  **Paragvajaus departamentai** |  |
| Amambajus | Asunsjonas | Aukštutinis Paragvajus | Aukštutinė Parana | Bokeronas | Centrinis | Gvaira | Itapua | Kaagvasu | Kaasapa | Kanindeju | Konsepsjonas | Kordiljera | Misjonesas | Njeembuku | Paragvari | Presidente Hajesas | San Pedras |
|  |
**Meskilak** – deivė, garbinta Dilmune; viena iš dviejų svarbiausių dievybių Dilmuno panteone (greta Inzako). Minima ir įrašuose iš Mesopotamijos, ir iš paties Dilmuno.[1]

Meskilak vardas kildinamas iš Ninsikilos (vienas iš deivės Ninhursagos vardų).[1] Šią dievavardžio kilmės versiją 1952 m. pateikė šumerologas S. N. Kramer.[2] Veikiausiai būtent Meskilak buvo tituluojama *Nin-Dilmun* („Dilmuno viešpatė"). Manoma, kad ši deivė buvo laikoma arba dievo Inzako žmona, arba jo motina (viename babiloniečių himne jo žmona įvardijama deivė *Šuluhītu*).[1]

Minima dviejuose XIV a. pr. m. e. datuojamuose laiškuose, parašytuose Dilmuno valdytojo Ili-ipasros (*Ili-ippasra*) ir adresuotuose Nipūro valdytojui *Ililiya*. Jų įžangoje kartojasi ta pati standartinė formulė: „Tegu Inzagas ir Meskilak, Dilmuno dievai, sergsti tavo gyvybę".[3]

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Jeremy Black; Anthony Green (1992). Gods, Demons and Symbols of Ancient Mesopotamia: An Illustrated Dictionary. University of Texas Press, p. 66. ISBN 978-0-292-70794-8.
2. ↑  D. T. Potts. The Arabian Gulf in antiquity, Volume 1. Oxford University Press, 1992, p. 289.
3. ↑  Michael Rice. The Archaeology of the Arabian Gulf. Routledge, 1994, p. 115–117.
| Bandama |
| --- |
|  Bandama prie Buaflė miesto |
| **Ilgis** | 1050 km |
| **Baseino plotas** | 99 700 km² |
| **Vidutinis debitas** | 263 m³/s |
| **Ištakos** | Korhogo apylinkės |
| **Žiotys** | Gvinėjos įlanka |
| **Šalys** |  Dramblio Kaulo Krantas |

**Bandama** (pranc. *Bandama*) – upė Dramblio Kaulo Kranto centrinėje dalyje, viena ilgiausių šalyje. Prasideda šalies šiaurėje, Korhogo apylinkėse. Susidaro iš sutekėjusių (netoli Jamusukro) Baltosios ir Raudonosios Bandamos upių. Teka pietų kryptimi, įteka į Gvinėjos įlankos Tagbos lagūną.

Pagrindiniai intakai: Marahuė, Solomugu, Kanas, Nzi.

Vidurupyje patvenkta Kosu užtvanka, upės slėnyje susidaręs Kosu tvenkinys. Daug krioklių (Gunianso, Manvuo). Laivuojama 35 km nuo žiočių. Prie Baltosios Bandamos yra Marauė nacionalinis parkas, prie Bandamos žiočių – Asanji nacionalinis parkas. Šalia Bandamos upės įsikūrusi šalies sostinė Jamusukras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  JICA Veröffentlichung
2. ↑  Pegel Tiassale
3. ↑  *Bandama*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002
| ***Amanti*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Amanti |
| Kilmės šalis |  Prancūzija Italija |
| Režisierius | Vittorio De Sica |
| Scenaristas (-ai) | Brunello RondiJulian ZimetPeter BaldwinEnnio De ConciniTonino GuerraCesare Zavattini |
| Vaidina | Marchello Mastroianni  Faye Dunaway |
| Metai | 1968 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 88 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Amanti** – 1968 m. režisieriaus Vittorio De Sica sukurta romantinė drama.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Faye Dunaway – Džulija
* Marcello Mastroianni – Valerijus
* Caroline Mortimer – Megė
* Karin Engh – Griselda
* Yvonne Gilbert – Mari
* Mirella Pamphili
* Esmeralda Ruspoli
* Enrico Simonetti
* David Archell
* Martha Buckman

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Džulija, išsšskyrusi mados dizainerė, sužino serganti nepagydoma liga ir kad jai liko vos 10 dienų. Palikusi ligoninę, ji vyksta į savo vilą Italijoje, kur nori praleisti paskutines dienas niekino neblaškoma ir tiesiog žiūrėdama televizorių. Kartą ji pamato interviu su inžinieriumi Valerijumi, pasakojančiu apie naują išradimą (saugos pagalves) ir prisimena kartą jį sutikusi oro uoste. Džulija paskambina jam ir susitikus pasiūlo kartu praleisti dvi dienas. Nieko nežinodamas apie taip ją pasielgti paskatinusią priežastį (jis žino tik, kad po 10 dienų ji turės grįžti į JAV ir daugiau nebesugrįš), Valerijus sutinka.

Jiems leidžiant laiką namelyje kalnuose, atvyksta Džulijos draugė Megė ir mėgina ją įkalbėti grįžti į JAV. Šiai atsisakius, jis pasako tiesą Valerijui, tačiau šis vis vien lieka su Džulija ir įsimylėjėliai kartu praleidžia likusias jiems dienas…
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

  


| *Live On The Air* |
| --- |
| Live On The Air viršelis |
| Foje gyvas albumas |
| Išleistas | 1995 |
| Įrašytas | 1995 m. rugpjūčio 20 d. (?), Arka |
| Žanras | Rokas |
| Įrašų kompanija | be leidėjo (demo) |
| Foje chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Kai perplauksi upę*(1995) | *Live on the Air*(1995) | *1982*(1996) |

 |

***Live on the Air*** – per 90 minučių gyvai studijoje įrašytas grupės Foje albumas, skirtas platinti nemokamai naudingiems žmonėms pirmos grupės kelionės į Londoną metu. Išleistas tik kaip kasetė. Šiuo metu jo praktiškai neįmanoma nei įsigyti, nei gauti persirašyti.

Kai kurios dainos buvo įrašytos antrame Foje albume anglų kalba The Flowing River EP.

Albume nurodoma – *„These songs are taken from "Live on the air„ at radiostation Neuro Neuro 20 august 1995"*.

Andrius Mamontovas oficialiame Foje tinklalapyje Archyvuota kopija 2021-05-14 iš Wayback Machine projekto. prisimena: *„Live on the air buvo skirtas mūsų pirmai kelionei į Londoną. Norėjome turėti su savimi savotišką mūsų angliškų dainų "demo" įrašą. Viršelius padarėme savo rankomis, jomis juos ir sulankstėme, bei sudėjome į dėžutes.*

*Tai pigiausiai įrašytas FOJE albumas. Mes įrašėme jį „Arkoje" gal per 90 minučių. Tiesiog susijungėme instrumentus ir „įkalėme" tiesiai, be jokio suvedimo.*

*Kad pateisinti įrašo kokybę (nors tiesą sakant, skamba visai neblogai), pateikėme tai, kaip koncertinį įrašą. Atseit, koncertas mistinėje radijo stotyje „Neuro neuro". Beje pogrindinė radijo stotis tokiu pat pavadinimu, kažkada iš tiesų gyvavo Antakalnyje, mano namuose. Dabar buvę jos „didžėjai" vadovauja Koja Records".*

Dainos
------

1. A day becomes a night
2. Ooo 4 myself
3. War outside
4. I dont care
5. She said
6. Words in a song
7. I remember Archyvuota kopija 2010-12-08 iš Wayback Machine projekto.
8. The land Archyvuota kopija 2010-12-08 iš Wayback Machine projekto.

Žmonės
------

* Andrius Mamontovas – vokalas, gitara
* Arnoldas Lukošius – klavišiniai
* Darius Burokas Archyvuota kopija 2011-01-19 iš Wayback Machine projekto. – bosinė gitara
* Algis Kriščiūnas Archyvuota kopija 2011-01-19 iš Wayback Machine projekto. – būgnai

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RFoje |
| --- |
|  |
| **Andrius Mamontovas** · **Arnoldas Lukošius** · **Algimantas Kriščiūnas** · **Darius Burokas** |
|  |
| Albumai | 
*Geltoni krantai* · *Žodžiai į tylą* · *Gali skambėti keistai* · *Vandenyje* · *Kai perplauksi upę* · *1982* |
|  |
| Kiti albumai | 
*M-1* · *Live on the Air* · *The Flowing River EP* |
|  |
| Gyvi albumai | 
*Aš čia esu* · *Aš čia esu (picture disc)* · *Tikras garsas* · *Vilnius Kaunas Klaipėda* |
|  |
| Rinkiniai | 
*Kitoks pasaulis* · *Mokykla* · *Paveikslas* · *Kita paveikslo pusė* · *AM + FOJE = 30* |

 |
|  |
| --- |
| Stig van Eijk |
|  
Stig van Eijk 2010 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Stig Andre van Eijk |
| Gimė | 1981 m. kovo 21 d. (42 metai)Kalis, Kolumbijos vėliava Kolumbija |
| Žanrai | regis, pop |
| Veikla | dainininkas, dainų autorius |

**Stig Andre van Eijk** (g. 1981 m. kovo 21 d. Kalyje, Kolumbija) – Norvegijos dainininkas, kompozitorius ir dainų tekstų autorius.

Biografija
----------

Atlikėjas išgarsėjo 1999 metais, kai su savo kūrybos daina „Living My Life Without You" laimėjo Norvegijos nacionalinę „Eurovizijos" atranką *Melodi Grand Prix*. 1999 m. „Eurovizijos" finale, vykusiame Izraelyje, su 35 taškais užėmė 14 vietą. Jis yra pirmasis juodaodis atlikėjas, atstovavęs Norvegijai.

Tais pačiais metais Stig išleido debiutinį albumą „Where I Belong", tapusiu platininiu (parduota virš 30 tūkst. kopijų). 2000 metų Norvegijos muzikos apdovanojimuose „Hit Awards" pelnė metų atlikėjo vardą.

Nuo 2003-ųjų yra regio muzikos grupės „The Soul Express Orchestra" narys.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stig Van Eijk** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Stig Van Eijk svetainėje Last.fm

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Lars Fredriksen  *„Alltid sommer"*** |  **Norvegijos atstovas Eurovizijoje**1999 | Po to:**Charmed  *„My Heart Goes Boom"*** |
**Stilichonas** (lot. *Stilicho* m. 408 m. rugpjūčio 23 d. Ravenoje) – vandalų kilmės samdinys, iškilęs iki Vakarų Romos imperijos kariuomenės vadų. Krikščionis arijonas. Įtakos įgijo savo drąsa ir vedęs imperatoriaus Teodosijaus I dukterėčią Sereną.

395 m. mirus Teodosijui I globojo Vakarų Romos imperatorių 11-os metų Honorijų. Kovojo dėl įtakos su Rytų Romos imperatoriaus Arkadijaus favoritu Rufinu. 398 m. apvesdino Honorijų su savo dukterimi Marija, o jai mirus 408 m. su kita dukterimi Termancija. Imperijos gynybai nuo barbarų puolimų, uzurpatorių bei kovai už valdžią sudarė sąjungą su vestgotų karaliumi Alariku. Dėl šios taikos sutarties, naujo imperatoriaus Honorijaus favorito kataliko Olimpijaus intrigų išdavoje nužudytas Ravenoje 408 m. rugpjūčio 23 d. kartu su sūnumi Eucherijumi.

Žinios išliko Romos imperijos žlugimo epochos poeto Klaudijaus Klaudiano (400 m.) dėka.

Nuorodos
--------

* Maškinas N. A. Senovės Romos istorija. Vilnius 1955
* Georg Veber. Vseobščaja istorija. Moskva 1886.
| **Livija Andriukaitytė** |
| --- |
|  |
| Livija Andriukaitytė |
| Gimė | 1936 m. kovo 17 d. Lietuva, Kėdainiai |
| Mirė | 2000 m. sausio 25 d. (63 metai) Latvija, Ryga |
|  |
| Veikla | Dailininkė, Juvelyrė |

**Livija Andriukaitytė** (1936 m. kovo 17 d. – 2000 m. sausio 25 d.) – dailininkė ir juvelyrė.

Biografija
----------

Mokėsi mergaičių gimnazijoje Kėdainiuose. Kaune J. Gruodžio aukštesniojoje muzikos mokykloje įgijo chorinio dirigavimo specialybę. 13 metų dirbo fortepijono mokytoja Rygos vaikų muzikos mokykloje. 1964–1969 m. studijavo Rygos dailės akademijoje, įgijo dailininkės-tekstilininkės specialybę.

Livija Andriukaitytė buvo Latvijos ir SSRS dailininkų sąjungos narė. Dalyvavo daugelyje tarptautinių juvelyrinio meno, taikomosios dailės parodose, virš 100 parodų Latvijoje, visose SSRS respublikose, taip pat Prancūzijoje, Japonijoje, Italijoje, Ispanijoje, Anglijoje, Kanadoje ir kt. Surengė virš 20 personalinių parodų Lietuvoje, Latvijoje, Rusijoje, Vengrijoje, Vokietijoje, JAV. Menininkės kūrinių yra įsigiję Ermitažas, Kremliaus ginklų rūmai, Kaliningrado gintaro muziejus, Latvijos, Lietuvos, Armėnijos muziejai, daugelis privačių asmenų.

Mirė 2000 m. sausio 25 d Rygoje. palaidota Kėdainiuose, Dotnuvos g. kapinėse.

Kūryba
------

Livijos Andriukaitytės kūryba įvairiapusė žanriniu ir atlikimo technikos atžvilgiu. Tekstilės srityje mėgo audimą ir batiką. Unikalūs jos juvelyriniai papuošalai, kuriuos liejo iš bronzos, vario, sidabro, juos puošė brangakmeniais bei gintaru. Buvo puikiai įvaldžiusi sudėtingą emalės techniką, kurią naudojo tiek kurdama miniatiūras, tiek panoramines kompozicijas. Užsiėmė aliejine tapyba, akvarele, pastele, grafika, fotografija. Kurdama tyrinėjo pasaulį ir pirmiausia ieškojo grožio. Jos kūryba atveria langą į visatą, kurioje viešpatauja šviesa ir harmonija.

* Livijos Andriukaitytės juvelyrinis darbasLivijos Andriukaitytės juvelyrinis darbas
* Livijos Andriukaitytės juvelyrinis darbasLivijos Andriukaitytės juvelyrinis darbas
* Livijos Andriukaitytės juvelyrinis darbasLivijos Andriukaitytės juvelyrinis darbas
* Livijos Andriukaitytės juvelyrinis darbasLivijos Andriukaitytės juvelyrinis darbas

Išnašos
-------

1. ↑  Jonas Jucevicius „Kėdainių krašto dailė ir dailininkai" (2005)
| ***Nesugaunamasis liudininkas*** |
| --- |
|  |
| Filmo plakatas |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Thomas Jahn |
| Scenaristas (-ai) | Chris Artiga-Oliver  Thomas Jahn |
| Vaidina | Ian Somerhalder  Ruta Gedmintas  Oliver M. Debuschewitz |
| Metai | 2008 |
| Žanras | Drama, trileris, kriminalinis, veiksmo |
| Trukmė | 95 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Nesugaunamasis liudininkas** (angl. *The Lost Samaritan*) – kriminalinė drama, kuri pasirodė 2008 m. Režisierius Thomas Jahn. Šioje juostoje vieną iš pagrindinių rolių vaidina lietuvių kilmės aktorė Ruta Gedmintas.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Gyvena ramiai buhalteris Viljamas Arčeris ir nė neįtaria, kad jo bosas vakarus leidžia su jo žmona. Eilinį kartą pasilikęs darbe vyrukas sugalvojo užkąsti ir išgerti kavos. Nuvyko į naktį dirbančią užeigą ir joje norėjo šiek tiek atitrūkti nuo darbo. Grįždamas į kontorą pastebėjo nuo kelio nuvažiavusią mašiną ir sustojo pagelbėti nelaimėliui. Jis nė negalėjo įtarti, kad nutraukė žudikų užmačias. Jis nuvežė sužeistą žmogų į ligoninę, o jo paieškomis užsiėmė blogiukai, kurie nuvyko į jo namus ir nušovė lovoje buvusius meilužius (Viljamo žmoną ir bosą). Supratę, kad tai ne tasai vyrukas, žudikai pasidalina. Vienas vykta į jo kontorą, o kitas lieka laukti namuose. Tuo tarpu Viljamas vėl grįžta į užkandinę ir ten susibendrauja su padavėja Ele (aktorė Ruta Gedmintas).

Veikėjai
--------

*Aktorius – veikėjas*
* Ian Somerhalder, nuobodusis buhalteris William Archer.
* Ruta Gedmintas, žavi užkandinės padavėja Elle Haas.
* Oliver M. Debuschewitz, FBI agentas Manny Rodriguez
* David Scheller, FBI agentas Trevor Devlin.
* Anna Fin, Viljamo žmona Maddie Archer.

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

* IMDb svetainėje (anglų k.)
* rottentomatoes.com
JAV karinių pajėgų vieningo vadovavimo planas
**Karo teatras** (angl. *theatre of war*, rus. *театр военных действий, ТВД*) – geografinis regionas, kuriame vyko, vyksta ar gali vykti ginkluotas konfliktas (karo veiksmai).

Sąvoka „karo teatras" vartojama, kai karo veiksmai vyksta didelėje Žemės rutulio dalyje ar šiaip didelėse teritorijose, ir karo veiksmai, vykstantys vienoje teritorijoje, yra gana izoliuoti nuo karo veiksmų kitoje teritorijoje. Tokios dalinai izoliuotos teritorijos ir vadinamos *karo teatrais*.
  
Šis terminas nenaudojamas, kai karo veiksmai vyksta susietoje, vieningoje teritorijoje, kurioje nesunkiai galima permesti iš vienos vietos į kitą dalinius ir resursus. Karo teatrai dažnai ribojami pagal žemynus ar vandenynus. Karo teatrus vienija bent viena valstybė, dalyvaujanti karo veiksmuose abiejuose karo teatruose, jei teatrai yra du. Kitu atveju, jei nėra valstybių, veikiančių abiejuose karo teatruose, tuomet laikoma, kad dviejose skirtingose teritorijose vienu metu vyksta du skirtingi karai.

Pavyzdžiai:

* Rytų karo teatras JAV Pilietiniame kare.
* Balkanų karo teatras Pirmajame pasauliniame kare.
* Tolimųjų rytų karo teatras Rusijos Pilietiniame kare.
* Vakarų Europos karo teatras Antrajame pasauliniame kare.
* Antrojo pasaulinio karo Europos teatras.

Vienas žinomiausių pavyzdžių, kai karo veiksmai vyko keliuose karo teatruose, buvo Antrasis pasaulinis karas. Paprastai laikoma, kad šiame kare egzistavo trys karo teatrai – Europos, Ramiojo vandenyno ir Afrikos. Kai kurie karo istorikai teigia, kad Afrikos karo teatras buvo pagalbinis karo teatras.
  
Tikrai pagalbinis karo teatras buvo Iranas. Jame vyko labai riboti, izoliuoti nuo visų likusių karo teatrų, karo veiksmai. Iraną 1941 m. rugpjūtį laikinai okupavo sąjungininkai (D. Britanija, TSRS). Pagalbinį pobūdį rodo tai, kad ši Irano okupacija užtikrino lendlizinių ginklų tiekimą Tarybų Sąjungai ir sumažino galimą Vokietijos įtaką šiame regione.
  
Antrojo pasaulinio karo Europos karo teatras kartai suskirstomas į du mažesnius karo teatrus (subteatrus) – Rytų fronto karo teatras ir Vakarų fronto karo teatras.

Manoma, kad šį terminą įvedė karo teoretikas K. Klauzevicas (*Carl von Clausewitz*) knygoje „Apie karą".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Carl Von Clausewitz, On War Archyvuota kopija 2011-09-02 iš Wayback Machine projekto.

* Termino apibrėžimas (rusų k.)
*Kitos reikšmės – Šajenas (reikšmės).*

| Šajenas |
| --- |
| Šajenas netoli Vastos (P. Dakota) Šajenas netoli Vastos (P. Dakota) |
| **Ilgis** | 475/848 km |
| **Baseino plotas** | 64 700 km² |
| **Vidutinis debitas** | 24,7 m³/s |
| **Ištakos** | Uoliniai kalnai |
| **Žiotys** | Misūris (Ovahio tvenkinys) |
| **Šalys** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava JAV |
|  |
|  **Vikiteka** | Šajenas |

**Šajenas** (angl. *Cheyenne River*) – upė Jungtinėse Amerikos Valstijose, Vajomingo ir Pietų Dakotos valstijose; dešinysis Misūrio intakas. Susidaro susiliejus Pietų Forko ir Biver Kriko upėms, tekančioms iš Uolinių kalnų. Aukštupyje tėkmė nenuolatinė. Teka į rytus. Tik pasiekus Pietų Dakotos Fol Riverio apygardą vanduo upėje būna visus metus. Toliau teka į šiaurės rytus, įteka į Ovahio tvenkinį ant Misūrio upės į šiaurę nuo Piro, Šajeno upės sijų rezervacijoje.

Didžiausias intakas – Bel Furšas (kairysis).

Šajeno baseino žemėlapis
Šajeno vanduo naudojamas drėkinimui. Vidurupyje 1946 m. sudarytas Angosturos tvenkinys. Teka Bedlendų nacionalinio parko pakraščiu.

Upė pavadinta pagal indėnus šajenus. Vėliau čia apsigyvenę lakotai ją vadina *Wakpá Wašté* ('gera upė').

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  *Cheyenne*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
2. 1 2  Cheyenne River, *Encyclopaedia Britannica*.
3. ↑  "USGS Surface Water data for South Dakota: USGS Surface-Water Annual Statistics". U.S. Geological Survey.
4. ↑  Ullrich, Jan, ed. (2011). *New Lakota Dictionary* (2nd ed.). Bloomington, IN: Lakota Language Consortium. pp. 607, 626, 883
**Karolina Nendrė Masiulytė-Paliulienė** (pranc. *Caroline Paliulis*, g. 1949 m. kovo 4 d. Paryžiuje) – Prancūzijos ir Lietuvos aktorė, visuomenės veikėja ir verslininkė.

Biografija
----------

Gimė karo pabėgėlio, Lietuvos visuomenės veikėjo Jono Masiulio šeimoje. Siekdama geriau pažinti gimtąją kalbą, lankė Žibunto Mikšio lietuvių kalbos pamokas Paryžiaus Rytų kalbų ir civilizacijų institute. Aktorystės mokėsi dramos teatro Charles Dullin mokykloje, studijavo istoriją Sorbonos universitete. Vėliau mokslus tęsė Valstybinėje dramos mokykloje. Įvairiose teatrų trupėse dažniausiai vaidindavo jaunas išauklėtas, doras merginas. Po to vad. *teatrinėse kavinėse* (pranc. *café théâtre*) pristatydavo humoristinius mono spektaklius. Prodiuseris Philippe Bouvard priėmė ją dirbti į televizijos humoro programą „Le Petit Théâtre de Bouvard", šis projektas tęsėsi septynerius metus.

1986 m. su kitu lietuvių kilmės prancūzų aktoriumi Žanu Kristupu Mončiu (skulptoriaus Antano Mončio sūnumi) sukūrė spektaklį apie žinomą disidentę ir kovotoją už tikėjimo laisvę Sovietų Lietuvoje Nijolę Sadūnaitę. Šis, Martine Merri režisuotas, vaidinimas sulaukė itin palankaus prancūzų žiūrovų įvertinimo. Spektaklis buvo nufilmuotas, jį vėliau parodė Lietuvos televizija. Aktorė taip pat vaidino Jean-Philippe Toussaint režisuotame filme „Sevilietis" (pranc. *La sévillane*, 1992 m.).

1994 m. Karolina su vyru JAV lietuviu Arūnu Paliuliu ir dukra Lina persikėlė gyventi į Lietuvą. Šeima atgavo buv. nacionalizuotą senelio Juozo Masiulio knygyną Panevėžyje. Knygų prekybos geografija buvo išplėsta – įsteigti J. Masiulio vardo knygynai Vilniuje ir Kaune.

Neužmiršta liko ir aktorės profesija – K. Masiulytė-Paliulienė vaidino režisieriaus Igno Jonyno filme „Sekmadienis toks, koks yra", kartu su Petru Venclovu ar Ligita Kondrotaite įvairiuose renginiuose skaitė prancūzų autorių poeziją. Pati pastatė du prancūziškus spektaklius „Madame Ka" ir „Ça c’est Paris".

Aktorė yra Lietuvos frankofonų literatūrinė premijos (pranc. *Le Prix du livre francophone*) žiuri pirmininkė, ji išrinkta Lietuvos-Prancūzijos asociacijos prezidente.

Šaltiniai
---------

* „Paryžiaus dvelksmas" – prancūzų poezijos skaitymai // Lietuvos teatro sąjunga
* Rasa Pakalkienė. Tiltai tarp prancūzų ir lietuvių kultūrų // lzinios.lt[neveikianti nuoroda]
* Karolina Masiulytė-Paliulienė: „Prancūzijoje buvau tipiška lietuvė, o čia esu prancūzė…" I // Bernardinai.lt
* Karolina Masiulytė-Paliulienė: „Prancūzijoje buvau tipiška lietuvė, o čia esu prancūzė…" II // Bernardinai.lt
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Vaizduotė** – gebėjimas iš gausybės atsiminimų sužadinti sąmonėje tam tikras sudedamąsias dalis ir sukurti iš jų naujus psichologinius darinius: vaizdinius, garsus, jausmus. Vaizduotė yra naujų vaizdinių sudarymas, pertvarkant atmintyje turimą vaizdinę patirtį. Vaizduotė pagrįsta turimo jutiminio patyrimo panaudojimu. Jos medžiaga – atminties vaizdiniai ir esami suvokimai. Vaizduotės šaltinis – objektyvi tikrovė, žmogaus sąmonėje įgijusi naujų formų. Vaizduotė yra tikrovę pertvarkančio atspindėjimo procesas.

Vaizduotės rūšys
----------------

* Pasyvi (nevalinga) ir aktyvi (valinga) vaizduotė.
* Atkuriamoji ir kuriamoji vaizduotė.

Vaizdinių pertvarkymo vaizduotėje būdai
---------------------------------------

* Agliutinavimas

Skirtingų objektų, vaizdinių dalių sujungimas į naujas visumas. Agliutinacijoje akivaizdūs vaizdinių disociacijos ir asociacijos procesai.

* Akcentavimas

Objekto atskirų dalių pabrėžimas, išryškinimas.

* Hiperbolizavimas

Vaizduojamo objekto arba jo atskirų dalių padidinimas, sumažinimas, dalių pagausinimas.

* Schematizavimas

Objektų grupėms būdingų bruožų išryškinimas, atmetant individualias ypatybes.

* Įterpimas

Vaizdinių ar objekto ypatybių perkėlimas į naują kontekstą, kuriame jie įgyja kitą prasmę.

* Tipizavimas

Sudėtingas vaizdinių pertvarkymas, išryškinant grupei būdingas ypatybes per atskirus individus.

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Vaizduotė***
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Plutono projekto raketos bandomasis variklis
**Plutono projektas** buvo 1957 m. pradėtas vystyti projektas, skirtas sukurti tarpžemyninę sparnuotąją raketą branduoliniu varikliu.

Pagal sumanymą, raketa turėjo „ryti" priešais esantį orą, kurį viduje esantis branduolinis reaktorius būtų kaitinęs iki labai aukštų temperatūrų. Įkaitęs (ir išsiplėtęs) oras dideliu spaudimu veržtųsi pro išmetamąsias angas, varydamas raketą. Toks variklis galėjo veikti tik skrendant mažiausiai triskart didesniu nei garso greičiu, todėl raketai paleisti buvo reikalinga papildoma, įprastos konstrukcijos pakopa. Dėl didelio radioaktyvumo (atsirandančio tik įjungus) toks variklis negalėjo varyti pilotuojamo aparato ar būti panaudotas pakartotinai.

Branduolinis variklis užtikrino labai didelį skridimo nuotolį: kartą paleista, tokia raketa galėjo daugelį mėnesių skrieti aplink Žemę ratu, kol bus nukreipta į taikinį (skirtingai nuo kosminių laivų, ji būtų skridusi neaukštai). Raketa turėjo nešti galingą branduolinį ginklą. Tačiau buvo svarstoma, ar jai apskritai reikalinga kovinė galvutė, nes skriejant žemai vien jos reaktoriaus radiacija bei didelio greičio kuriama smūgio banga jau buvo pakankamai naikinančios.

Į projektą buvo investuota apie 1,2 milijono dolerių. Buvo pagaminti ir sėkmingai bandyti pirmieji tokie varikliai. Tačiau galop šio sumanymo buvo atsisakyta, pasirenkant paprastesnes balistines raketas.
*Kitos reikšmės – Šajenas (reikšmės).*

| Šajenas |
| --- |
| Geležinkelio tiltas per Šajeną netoli Karnako Geležinkelio tiltas per Šajeną netoli Karnako |
| **Ilgis** | 525/951 km |
| **Baseino plotas** | 17 897 km² |
| **Ištakos** | Šeridano apygarda |
| **Žiotys** | Šiaurės Raudonoji upė |
| **Šalys** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava JAV |
|  |
|  **Vikiteka** | Šajenas |

**Šajenas** (angl. *Sheyenne River*) – upė Jungtinėse Amerikos Valstijose, Šiaurės Dakotoje; Šiaurės Raudonosios upės (Red Riverio) kairysis intakas (Vinipego ežero baseinas). Prasideda centrinėje valstijos dalyje, Šeridano apygardoje. Teka į rytus pro Dvasių ežero sijų rezervaciją, tada į pietus pro Vali Sitį. Ties Lizbenu pasuka į šiaurės rytus ir susilieja su Raudonąja upe už 16 km į šiaurę nuo Fargo.

Šajenas Raudonosios upės baseino žemėlapyje
Tai ilgiausia vien Šiaurės Dakotos teritorija tekanti upė. Vidurupyje patvenkta Boldhido užtvanka (sudarytas Aštabulos tvenkinys). Lizbeno apylinkėse prie upės plyti vieni didžiausių prerijų plotų valstijoje – Šajeno nacionalinė prerija.

Upė pavadinta pagal indėnus šajenus.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  Sheyenne River, *Encyclopaedia Britannica*.
2. ↑  Sheyenne River, *Geographic Names Information System*. United States Geological Survey
*Kitos reikšmės – Plyniai (reikšmės).*

| Plyniaivok. *Paplienen, Walddorf* |
| --- |
| 

PlyniaiPlyniai

54°48′55″š. pl. 22°38′32″r. ilg.﻿ / ﻿54.8154°š. pl. 22.6423°r. ilg.﻿ / 54.8154; 22.6423﻿ (Plyniai (Pilkalnio apskritis))Koordinatės: 54°48′55″š. pl. 22°38′32″r. ilg.﻿ / ﻿54.8154°š. pl. 22.6423°r. ilg.﻿ / 54.8154; 22.6423﻿ (Plyniai (Pilkalnio apskritis)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Plyniai** (vok. *Paplienen*, nuo 1928 m. *Walddorf*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 10 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 17 km į pietryčius nuo Lazdynų.

Istorija
--------

Plynių kaimo bendruomenė 1938 m.
1723-1818 m. priklausė Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818-1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Viliūnų valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Viliūnų evangelikų liuteronų parapijai. Katalikai iki 1930 m. priklausė Bildviečių parapijai, vėliau – naujai įkurtai Šilėnų parapijai.

1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas su 9 ugniakurais, 1818 m. – mišrusis kaimas su 9 ugniakurais ir 60 gyventojų, 1839 m. – valstiečių kaimas su 9 ugniakurais ir 82 gyventojais. 1901 m. per kaimą nutiestas siaurasis geležinkelis. 1928 m. prie kaimo prijungta Ežerupių (vok. *Eszeruppen*) dvaro apygarda. Kaimo rytuose buvo kasamas durpynas. Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. buvusio kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1939 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 82 | 63 | 88 | 85 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Be to, Ežerupių dvare 1905 m. buvo 54, 1910 m. – 56 gyventojai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pilkalnio apskrities gyvenvietės, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2020-12-23.
2. ↑  Plyniai, GenWiki vok.
3. ↑  Pilkalnio apskrities kaimų sąrašas (1910 m.) vok.
4. ↑  www.verwaltungsgeschichte.de Pilkalnio apskritis vok.
5. ↑  Ežerupiai, GenWiki vok.
Širvintų rajono savivaldybės tarybos frakcijos 2019-2023 m. kadencijoje:██ „Drauge kurkime Širvintų krašto ateitį" frakcija: 15 

 ██ Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcija: 2 

 ██ Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų frakcija: 1 

 ██ Lietuvos laisvės sąjungos (liberalų) frakcija : 1 

 ██ Darbo partijos frakcija: 1 

 ██ Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija: 1 

 
**Širvintų rajono savivaldybės taryba** – Širvintų rajono savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.

Tarybą sudaro 21 tarybos narys. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.

Istorija
--------

Merai
-----

* 1995 m. - 1997 m. 2011 m. - 2015 m. – Vincas Jasiukevičius
* 1997 m. - 1999 m. 1999 m. - 2003 m. 2003 m. - 2007 m. – Vytas Šimonėlis
* 2007 m. - 2011 m. – Kęstutis Pakalnis
* nuo 2015 m. - dabar - Živilė Pinskuvienė

Savivaldybės tarybos
--------------------

* Širvintų rajono taryba 1990–1995 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 2007–2011 m.
* Širvintų rajono savivaldybės taryba 2011–2015 m.

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2011-08-25 iš Wayback Machine projekto.

1. ↑
Džordžo K. Maršalo kosminių skrydžių centras
**Džordžo K. Maršalo kosminių skrydžių centras** (angl. *George C. Marshall Space Flight Center; MSFC*) – JAV raketų ir kosminių aparatų tyrimų centras, priklausantis NASA agentūrai. Įkurtas 1960 m. liepos 1 d. siekiant sukurti „Saturnas" šeimos raketas nešėjas, kurios buvo skirtos Apollo programai į Mėnulį. Įsikūręs *Redstone Arsenal* poligone, netoli Hantsvilio, Alabamoje. MSFC pavadintas JAV armijos generolo Džordžo Maršalo garbei.

Centras atsakingas už Tarptautinės kosminės stoties projekto įgyvendinimą ir priežiūrą bei kompiuterių tinklų ir informacijos valdymą, astronautų apmokymus, kosminių aparatų testavimą, praeityje taip pat rūpinosi daugkartinių erdvėlaivių priežiūra.

Šioje teritorijoje taip pat įsikūręs ir Hantsvilio operacijų pagalbos punktas (*Huntsville Operations Support Center*), kuris pagelbėja kosminių skrydžių stebėjimuose.

Išnašos
-------

1. 1 2  „Marshall Space Flight Center" (rusų). Космос-Журнал. Nuoroda tikrinta 2020-11-22.
**Širvintų rajono taryba** – Širvintų rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d. pakartotinis balsavimas (II turas) – balandžio 7 d. Pilnas pavadinimas – **Širvintų rajono Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. *Širvintų rajono taryba*.

Teisinis pagrindas
------------------

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d. savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Širvintų rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu" vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Tarybos deputatai
-----------------

1. Jadvyga Barbaravičienė
2. Jonas Purvaneckas
3. Kazys Visackas

Veikla
------

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2011-08-25 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Bardišius** (rus. *бердыш*, lenk. *berdysz*, angl. *bardiche*) – kovos kirvis su labai plačia, ištęsto pusmėnulio formos galva (ašmenų ilgis 60 cm ir daugiau) ant ilgo (iki 150 cm) koto. Galva užmauta ant koto kaip ir kitų kirvių (ir pro 3-7 specialias skyles prikalta vinimis), tuo tarpu galvos apatinis kampas labai ištęstas ir paprastai keletu vinių prikaltas ir dirželiu ar virve prisuktas prie koto. Viršutinis kampas ištįsęs viršun ir sudaro smaigalį. Koto apatinis galas paprastai turi geležinį antgalį, kuriuo bardišius gali būti įsmeigtas į žemę (kad tarnautų atrama šaudant arba kad būtų lengviau laikyti stovint rikiuotėje).

* Bardišių galvosBardišių galvos
* Bardišiai muziejuje (viduryje mažesnis – kovos spragilas)Bardišiai muziejuje (viduryje mažesnis – kovos spragilas)

Abiejų tautų respublikoje bardišius įvedė Steponas Batoras, apginkluodamas jais haidukus.
Rusijoje XVII a. bardišiais buvo apginkluoti šauliai (*стрельцы*) ir miestų sargyba, bei „Naujųjų pulkų"muškietininkai. Šauliams bardišiai buvo kirstynių ginklu, o šaudydami juos naudojo kaip atramą muškietoms.

XVI a. pradžioje bardišiaus viršutinį kampą nukaldavo kaip viengubą smailę (kaip pusmėnulio galas), tad bardišių naudodavo ir kaip duriamąjį ginklą. XVII a. viršutinį galą ėmė daryti su dviem kampais. Galvos šonai neretai būdavo puošti. Rūmų sargybos bardišiai būdavo itin puošnūs: galvų šoninės plokštumos būdavo su raižytu ornamentu (schematiškais lapiniais ornamentais arba sudėtingais priešiniais).

Raitųjų šaulių ir dragūnų bardišiai buvo mažesni ir turėdavo du žiedus, kuriuos naudodavo bardišiui nešioti per petį.
| **Dianthus caryophyllus** |
| --- |
| Tikrasis gvazdikas (*Dianthus caryophyllus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Gvazdikiniai  *( Caryophyllaceae)* |
| Gentis: | Gvazdikas  *( Dianthus)* |
| Rūšis: | Tikrasis gvazdikas  *( Dianthus caryophyllus)* |

 |

**Tikrasis gvazdikas** (*Dianthus caryophyllus*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, gvazdikų (*Dianthus*) genties gėlė. Kilęs greičiausiai iš Viduržemio jūros regiono, bet jau prieš 2000 metų išplatintas po pasaulį.

Tai daugiametis, iki 80 cm aukščio užaugantis žolinis augalas. Lapai pilkšvai arba melsvai žali, iki 15 cm ilgio. Žiedas 3–5 cm skersmens, kvapnus, natūralus – šviesiai rausvos spalvos, tačiau hibridai būna įvairiaspalviai. Dauginamas ūgliais.

Lietuvoje ypač tarybiniais metais gausiai augintas gėlininkystės ūkiuose, privačiuose šiltnamiuose. 1982 m. gėlininkystės ūkiuose buvo išauginta virš 9 mln. tikrojo gvazdiko žiedų. Tai populiari skinama gėlė, dovanojama įvairiomis progomis. Tarybiniais metais raudoni gvazdikai buvo dažnas valstybinių švenčių atributas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Tikrasis gvazdikas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 20



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tikrasis gvazdikas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Vokietijos feldmaršalo fon Richthofeno maršalo lazdos kopija
**Maršalo lazda** - feldmaršalų ir maršalų atskyrio ženklas, valdžios simbolis. Maršalo lazda yra ritinio formos 30-40 cm ilgio strypas, paprastai gausiai papuoštas metalu, inkrustacijomis, kartais - brangakmeniais. 

Neretai kiekviena maršalo lazda turi individualų dizainą ar bent jau užrašytą savininko vardą. Maršalo lazdas iškilmingai įteikia monarchas ar valstybės vadovas. Oficialioje aplinkoje (pvz. oficialiame portrete ar statuloje) maršalas lazdą laiko dešinėje rankoje. 

Maršalo lazdos yra ar buvo praktiškai visose šalyse, kuriose tik yra maršalo ar feldmaršalo laipsniai. Hitlerinėje Vokietijoje egzistavo ir *admirolo lazda*, kurias buvo gavę grosadmirolai Erikas Rėderis (vok. *Erich Johann Albert Raeder*) ir Karlas Denicas (vok. *Karl Dönitz*). Admirolo lazdos viduje įmontuotas žiūronas. 

Lenkijos maršalai gaudavo ne maršalo lazdą, o maršalo buožę. 

TSRS maršalai lazdų neturėjo. Nuo 1940 m. buvo įvestas specialus atskyrio ženklas maršalo žvaigždė. 

* XVII a. Lenkijos maršalo lazdaXVII a. Lenkijos maršalo lazda
* Napoleono Prancūzijos Imperijos maršalo lazdaNapoleono Prancūzijos Imperijos maršalo lazda
* Prūsijos maršalo lazda (1895 m.)Prūsijos maršalo lazda (1895 m.)
* Grosadmirolas Erichas Rederis su admirolo lazdaGrosadmirolas Erichas Rederis su admirolo lazda
* Reichsmaršalo H. Geringo lazdaReichsmaršalo H. Geringo lazda

Napoleonui I priskiriamas aforizmas: „Kiekvienas kareivis kuprinėje nešiojasi maršalo lazdą" (t. y.. kiekvienas kareivis gali tapti maršalu'). 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Maršalo lazda** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |