| **Willem de Kooning** |
| --- |
|  |
| V. de Kuningas savo studijoje 1961 metais |
| Gimė | 1904 m. balandžio 24 d.Roterdamas, Nyderlandai |
| Mirė | 1997 m. kovo 19 d. (92 metai)Niujorkas, JAV |
| Tautybė | olandas, amerikietis |
|  |
| Veikla | tapytojas, skulptorius |

 „Pusiaugula figūra", Roterdamas
 „Moteris V" (1952-53)
**Willem de Kooning** (Vilemas de Koningas pagal olandišką tarimą arba Kuningas pagal anglišką, 1904 m. balandžio 24 d. Roterdame, Nyderlandai – 1997 m. kovo 19 d.) – iš Nyderlandų kilęs XX a. JAV tapytojas ir skulptorius, kūręs abstrakčiojo ekspresionizmo stiliumi. Willem de Kooning kūryba pasižymi pripildytų gestų ir įtampos „veiksmo tapybos" stiliumi, besikeičiančiu tarp abstrakčių ir galingų figūrinių vaizdų. Kiti tapytojai, abstrakčiojo ekspresionizmo atstovai: Jackson Pollock, Franz Kline, Arshile Gorky, Mark Rothko, Hans Hofmann, Robert Motherwell, Philip Guston, Clyfford Still ir daug kitų.

Biografija
----------

Vilemas de Koningas gimė 1904 m. balandžio 24 d. Roterdame. Jo tėvai Cornelia Nobel ir Leandert de Kooning išsiskyrė, kai Vilemui buvo penkeri metai ir jis visuomet prisiminė šiltai nesantį tėvą. 1916−1925 m. jis mokėsi Roterdamo vaizduojamųjų menų ir technikų akademijos vakarinėse klasėse ir kartu dirbo vietos dailininkų ir dekoratorių firmoje. 1924 m. jis lankėsi Belgijos muziejuose, po to mokėsi Briuselyje ir Antverpene. 

1926 m. V. de Koningas persikėlė į JAV, kur jo pavardė pagal anglišką tarimą buvo Kuningas. Jis trumpai apsistojo Hobokene Niu Džersyje, kur dirbo namų dekoratoriumi, ir 1927 m. apsigyveno Niujorke, kur jo pažįstamais tapo Aršilas Gorkis, Stiuartas Deivisas ir Džonas Grehemas. Iki 1935 m. Vilemas de Kuningas užsiėmė atsitiktiniais ir komerciniais dailės darbais. 1935 m. jis buvo pasamdytas į sienų ir molbertinių tapytojų padalinį Federalinio Meno projekte, kuris buvo skirtas menininkų paramai Didžiosios depresijos metu. Jo kūryba tuo metu buvo paveikta Pablo Pikaso kubistinių ir siurrealistinių darbų, Choano Miro kūrinių, bei A. Gorkio kūrybos, su kuriuo V. de Kuningas dalijosi studija.

1938 m. V. de Kuningas pradėjo pirmą paveikslų seriją „Moterys". Vėliau jis ne kartą grįžo prie šios temos. 1943 m. jis vedė Elaine Fried, kuri tapo žinoma tapytoja. 1940-aisiais V. Kuningas eksponavo savo kūrinius su grupe Niujorko menininkų, kurie vėliau sudarė abstrakčiojo ekspresionizmo srovės dailininkų branduolį. Jo pirmoji personalinė paroda įvyko 1948 m. Egan galerijoje Niujorke ir susilaukė sėkmės. V. de Kuningas tuo metu tapo žymiu menininku. Dailininkas tapė abstrakčius juodai-baltus paveikslus, abstrakčius urbanistinius ir kaimo peizažus, bei paveikslų serijas „Moterys". 1968 m. V. de Kuningas apsilankė Nyderlanduose jo retrospektyvinės parodos Amsterdamo miesto muziejuje proga. 1969 m jis Romoje sukūrė pirmąsias skulptūras iš molio, kurios vėliau buvo perliejamos iš bronzos. 1970−1971 m. dailininkas pradėjo kurti natūralaus dydžio skulptūras. 1974 m. suorganizuota V. de Kuningo kilnojamoji paroda po JAV. 1979 m. jis ir Eduardo Chillida buvo apdovanoti Andrew W. Mellon prizu ir įvyko jo kūrinių paroda Karnegio institute Pitsburge. 

Po 1980 m. V. de Kuningo kūrinių kokybė smuko, jam buvo diagnozuota Alzheimerio liga, 1989 m. menininkas nušalintas nuo savo nuosavybės valdymo. Vilemas de Kuningas mirė 1997 m. kovo 19 d. Rytų Hemptone, Niujorko priemiestyje, kur gyveno nuo 1963 m. Jis buvo pagerbtas retrospektyvine paroda Niujorko šiuolaikinio meno muziejuje. 2006 m. privataus pardavimo metu V. de Kuningo paveikslas „Moteris III" buvo parduotas už 137,5 mln. JAV dolerių ir kaina nusileido tik už 140 mln. JAV dolerių parduoto Dž. Poloko paveikslo rekordui.

Kūrinių galerijos
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Willem de Kooning** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* V. de Kuningo fondas
* Niujorko šiuolaikinio meno muziejus
* wikiart.org
* artnet.com

Išnašos
-------

1. ↑  guinnessworldrecords.com

Šaltiniai
---------

* guggenheim.org/ Archyvuota kopija 2016-01-04 iš Wayback Machine projekto.
* Encyclopaedia Britannica
* Išplėstinė biografija V. de Kuningo fondo svetainėje