| Seulas서울 |
| --- |
|        |
| *Miesto vaizdas* |
|  |
| 

SeulasSeulas

37°34′0″ š. pl. 126°58′0″ r. ilg.﻿ / ﻿37.56667°š. pl. 126.96667°r. ilg.﻿ / 37.56667; 126.96667﻿ (Seulas)Koordinatės: 37°34′0″ š. pl. 126°58′0″ r. ilg.﻿ / ﻿37.56667°š. pl. 126.96667°r. ilg.﻿ / 37.56667; 126.96667﻿ (Seulas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+9) |
|  |
| **Valstybė** | Pietų Korėjos vėliava Pietų Korėja |
| **Provincija** | Seulo provincija |
|  |
| **Meras** | Seo Jeong-hyup (서정협) |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 9 586 195  |
| **Plotas** | 605,25 km² |
| **Tankumas** (2020) | 15 838 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Seulas |

**Seulas** (kor. 서울 = *Sŏul*) arba oficialiai **Seulo ypatingasis miestas** (kor. 서울 특별시 = *Sŏul T’ŭkpyŏlsi*) – Pietų Korėjos didžiausias miestas ir šalies sostinė nuo 1948 m. Nuo 1394 m. iki šalies padalinimo 1948 m. bei trumpą laiką Korėjos karo metu buvo visos Korėjos sostinė. Tai sparčiai augantis miestas, turintis apie 10,5 mln. gyventojų. Metropolinėje teritorijoje kartu su Inčono uostu ir aplinkiniais miestais gyvena 24,11 mln. gyventojų (2016 m.) 2745 km² plote.

Seulas yra išsidėstęs šalies šiaurės vakaruose, į pietus nuo demilitarizuotos zonos, prie Han upės. Miestas yra politinis, kultūrinis, socialinis ir ekonominis Pietų Korėjos ir Rytų Azijos centras, jame gyvena apie ketvirtadalį šalies gyventojų. Miestas taip pat yra tarptautinis verslo, finansų, tarptautinių korporacijų ir pasaulinių organizacijų centras.

Seulas laikomas vienu iš didžiausių pasaulio miestų. Metropolinė Seulo teritorija apima Inčono uostą, „miegamąjį" miestą Songnamą ir kitus priemiesčius. Puiki transporto infrastruktūra: geležinkeliai, automagistralės, oro uostai, metropolitenas. Išvystyta geležies ir plieno, spaudos, tekstilės pramonė, gaminami automobiliai, elektronika, chemikalai, plati paslaugų sfera.

Mieste yra daug istorinių karališkų rūmų (*Gyeongbok*, *Changdeok*, *Deoksu* ir kt.), muziejų, krikščionių bažnyčių, budistinių šventyklų, teatrų, bibliotekų, zoologijos ir botanikos sodų, universitetų (didžiausias – Seulo valstybinis universitetas).

Istorija
--------

Seulo istorija pradedama skaičiuoti maždaug nuo 18 m. pr. m. e, ir siejama su Pekčės (*Baekje*) valstybės įkūrimu. Šios valstybės sostinė vadinta *Virjesong* (慰禮城 / 위례성 *Wiryeseong*), ir buvo dabartinio Seulo teritorijoje. Iš tų laikų mieste yra išlikusios atskiros miesto sienų dalys. Tada Seulas buvo tvirtovė ir prekybos centras.

Samguk laikotarpiu Pekčė, priklausanti *Mahan* federacijai (vienai iš trijų to meto Pietinės Korėjos federacijų Samhan) užkariavo kitas federacijos valstybėles ir suvienijo visą pietvakarių Korėją. Tai padarė *Virjesongą* didelės valstybės sostine.

392 m, kaimyninės valstybės Kogurio ekspansijos metu, *Virjesong* buvo užimtas (Pekčė buvo priversta perkelti sostinę į pietus).

551 m, plečiantis Silla valstybei, ši užėmė miestą, ir jis buvo pervadintas *Hanjang* (kor. 漢陽 / 한양 *Hanyang*), o vėliau, X a. Korėją suvienijus Korio valstybei, Seului pradėta teikti ypatinga reikšmė – manyta, kad ta valstybė, kuri turi Seulą, valdo ir visą Korėją. XI a Seulas pavadintas Pietine sostine (*Namgyeong*).

1394 m. prasidėjus Čioson dinastijai, Seulas, tada pavadintas Hansong (kor. 漢城 / 한성 – *Hanseong*) tapo visos Korėjos sostine. Hansongas buvo apjuostas tvirtomis sienomis su vartais, centre išdygo Korėjos imperatoriaus rūmai *Giongbokgung*.

Kuomet 1910 m. Korėją užėmę Japonija, miestas buvo pervardintas „Sostinės miestu" (京城 / 경성 – *Gyeongseong*), jame rezidavo Japonijos generalgubernatorius.

Seulo vaizdas 19 a pab.
Antrojo pasaulinio karo metu Seulą užėmė JAV karinės pajėgos. 1948 m. miestas tapo Pietų Korėjos sostine, 1950 m. birželio 28 d. praėjus vos trims dienomis nuo Korėjos karo pradžios, miestą užėmė Šiaurės Korėja, paskui jis buvo užimtas tai vienų, tai kitų kariaujančių pusių, kol 1951 m. kovą Seulą perėmė valdyti Jungtinės Tautos. Smarkiai sugriautas karo metu, po to Seulas buvo atstatytas labai moderniais principais.

Seulas šiandienSeulas šiandien

Geografija
----------

Seulas įsikūręs Pietų Korėjos šiaurės vakaruose, prie Han upės. Ši teritorija jau nuo seno vaidino labai svarbų vaidmenį Korėjos istorijoje. Miestą supa aštuoni kalnai, jame daug kalvų.

### Klimatas

Seului būdingas drėgnas žemyninis klimatas, nepaisant to, kad pati P. Korėja iš 3 pusių apsupta vandens. Vasaros karštokos ir drėgnos, žiemos šaltokos ir sausesnės.

|  **Seulo klimatas**  |
| --- |
| Mėnuo | Sau | Vas | Kov | Bal | Geg | Bir | Lie | Rgp | Rgs | Spa | Lap | Gru |
| Vid. aukščiausia °C | 1,5 | 4,7 | 10,4 | 17,8 | 23,0 | 27,1 | 28,6 | 29,6 | 25,8 | 19,8 | 11,6 | 4,3 |
| Vid. temperatūra °C | −2,4 | 0,4 | 5,7 | 12,5 | 17,8 | 22,2 | 24,9 | 25,7 | 21,2 | 14,8 | 7,2 | 0,4 |
| Vid. žemiausia °C | −5,9 | −3,4 | 1,6 | 7,8 | 13,2 | 18,2 | 21,9 | 22,4 | 17,2 | 10,3 | 3,2 | −3,2 |
| Krituliai mm | 20 | 25 | 47 | 64 | 105 | 133 | 394 | 364 | 169 | 51 | 52 | 21 |
| *Duomenys: Korėjos meteorologijos tarnyba {{{accessdate}}}* |

Suskirstymas
------------

Seulo rajonai
Seulas padalintas į 25 *gu* (구; 區) (rajonas). Gu stipriai skiriasi plotu (nuo 10 iki 47 km²) ir gyventojų skaičiumi (nuo mažiau nei 140 000 iki 630 000). Songpa gyvena daugiausiai žmonių, tuo tarpu Sočo yra didžiausio ploto. Kiekvienas gu padalintas į *dong* (동; 洞) arba mikrorajonus. Iš viso Seule yra 522 administraciniai mikrorajonai (행정동). *Dong* toliau dalinami į 13 787 *tong* (통; 統), kurie savo ruožtu dalinami į 102 796 *ban*.

|  |  |
| --- | --- |
| * Dobong rajonas (도봉구; kor. 道峰區)
* Dongdemun rajonas (동대문구; kor. 東大門區)
* Dongdžak rajonas (동작구; kor. 銅雀區)
* Unpjong rajonas (은평구; kor. 恩平區)
* Gangbuk rajonas (강북구; kor. 江北區)
* Gangdong rajonas (강동구; kor. 江東區)
* Gangnam rajonas (강남구; kor. 江南區)
* Gangso rajonas (강서구; kor. 江西區)
* Gumčion rajonas (금천구; kor. 衿川區)
* Guro rajonas (구로구; kor. 九老區)
* Guanak rajonas (관악구; kor. 冠岳區)
* Guangdžin rajonas (광진구; kor. 廣津區)
* Džongno rajonas (종로구; kor. 鍾路區)
 | * Džung rajonas (중구; kor. 中區)
* Džungnang rajonas (중랑구; kor. 中浪區)
* Mapo rajonas (마포구; kor. 麻浦區)
* Nouon rajonas (노원구; kor. 蘆原區)
* Sočo rajonas (서초구; kor. 瑞草區)
* Sodėmun rajonas (서대문구; kor. 西大門區)
* Songbuk rajonas (성북구; kor. 城北區)
* Songdong rajonas (성동구; kor. 城東區)
* Songpa rajonas (송파구; kor. 松坡區)
* Jangčon rajonas (양천구; kor. 陽川區)
* Jongdengpo rajonas (영등포구; kor. 永登浦區)
* Jongsan rajonas (용산구; kor. 龍山區)
 |

Gyventojai
----------

Seulas pasižymi dideliu gyventojų tankumu (apie 17 000/km²) ir tautiniu jų homogeniškumu – iš daugiau nei 10 mln. jo gyventojų tik apie 2,5 % yra kinų, japonų ar kitų mažumų atstovai. Pagrindinės išpažįstamos religijos yra budizmas ir krikščionybė.

Ekonomika
---------

Nors Seulas užima tik apie 0,6 % Pietų Korėjos teritorijos, jame sukuriama apie 21 % viso šalies BVP ir surenkama apie 43 % visų valstybės mokesčių.

Šiame mieste yra įsikūrę pagrindinės Pietų Korėjos kompanijos (kaip kad Samsung, LG, Hyundai, Kia) ir užsienio kompanijų atstovybės.

Kultūra
-------

Seule įsikūrę daugiau nei 100 įvairių muziejų, įskaitant tris valstybinius (Valstybinis Korėjos muziejus, Valstybinis Liaudies muziejus ir Valstybinis Korėjos rūmų muziejus).

Mieste taip pat yra daug svarbių istorinių rūmų (*Changdeokgung, Changgyeonggung, Deoksugung, Gyeongbokgung, Gyeonghuigung*), religinės paskirties pastatų.

Sportas
-------

1988 m. Seule vyko XXIV vasaros olimpinės žaidynės, 2002 m. – XVII pasaulio futbolo čempionatas.

futbolo klubai
* FC Seoul futbolo klubas;
* Seoul E-Land FC

Transportas
-----------

Seulas turi gerai išvystytą ir vis dar tebeplečiamą transporto sistemą. Mieste yra 18 metro linijų, kuriomis kasdien pasinaudoja apie 10 mln. žmonių, vietinio ir tarpmiestinio susisiekimo autobusų tinklas, keturios didelės ir daug mažesnių traukinių stočių, du oro uostai (Inčon ir Gimpo). Seulo gatvėmis taip pat važinėja beveik 3 mln. įvairių rūšių automobilių.

Švietimas
---------

### Universitetai

Seule yra įsikūrusi didžioji dalis pagrindinių Pietų Korėjos universitetų, kaip kad Seulo Valstybinis, Korėjos, Yonsei, Sungkyunkwan, Ewha Moterų, Hanyang, Sogang, Kyung Hee, Chung-Ang ir kiti. Iš viso Seule yra 42 universitetai.

Turizmas
--------

Seulas yra turistų aktyviai lankoma vieta. Jame kasmet apsilanko daugiau nei 8 mln. užsieniečių, daugiausiai iš Japonijos.

Miestai partneriai
------------------

Žemiau pateikiami Seulo miestai partneriai. Skliausteliuose pateikti metai, nuo kurių miestai bendradarbiauja.

|  |  |
| --- | --- |
| * Taivanas Taipėjus, Kinijos Respublika (1968)
* Turkija Ankara, Turkija (1971)
* Guamas Guamas, JAV teritorija (1973)
* Jungtinės Amerikos Valstijos Honolulu, JAV (1973)
* Jungtinės Amerikos Valstijos San Franciskas, JAV (1976)
* Brazilija San Paulas, Brazilija (1977)
* Iranas Teheranas, Iranas(1977)
* Kolumbija Bogota, Kolumbija (1982)
* Indonezija Džakarta, Indonezija (1984)
* Japonija Tokijas, Japonija (1988)
* Rusija Maskva, Rusija (1991)
* Australija Naujasis Pietų Velsas, Australijos valstija (1991)
* Prancūzija Paryžius, Prancūzija (1991)
* Kinijos LR Pekinas, Kinijos Liaudies Respublika (1992)
 | * Venesuela Karakasas, Venesuela (1992)
* Meksika Meksikas, Meksika (1993)
* Mongolija Ulan Batoras, Mongolija (1995)
* Vietnamas Hanojus, Vietnamas (1996)
* Lenkija Varšuva, Lenkija (1996)
* Egiptas Kairas, Egiptas (1997)
* Kanada Otava, Kanada (1997)
* Italija Roma, Italija (2000)
* Kazachstanas Astana, Kazachstanas (2004)
* Graikija Atėnai, Graikija (2006)
* Tailandas Bankokas, Tailandas (2006)
* Jungtinės Amerikos Valstijos Vašingtonas, JAV (2006)
* Kanada Vankuveris, Kanada (2007)
 |

Išnašos
-------

1. ↑  „Seoul mayor found dead, public mourning to be held for 5 days" (anglų). Pulse. 2020-07-10.
2. SOUTH KOREA: Cities # Provinces, *citypopulation.de*
3. ↑  SOUTH KOREA: Cities # Provinces, *citypopulation.de*
4. SOUTH KOREA: Cities # Provinces, *citypopulation.de*
5. ↑  SOUTH KOREA: Cities # Provinces, *citypopulation.de*
6. ↑  The registered population of the South Korean provinces and cities, citypopulation.de
7. ↑  „평년값자료(30년)" (korėjiečių). Korea Meteorological Administration. Nuoroda tikrinta 2014-9-5. `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|accessdate=` (pagalba)
8. 1 2  „Administrative Districts". Seulo metropolijos valdžia. Suarchyvuotas originalas 2008-06-20. Nuoroda tikrinta 2008-05-02. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
9. ↑  About Seoul Archyvuota kopija 2011-02-27 iš Wayback Machine projekto. Economic and Social Development Commission
10. ↑  Number of Vehicles in Seoul Set to Top 3 Million, The Chosunilbo, 2011-04-25
11. ↑  Seoul City sees steady increase in foreign visitors Archyvuota kopija 2011-07-11 iš Wayback Machine projekto. The Korea Herald, 2011-06-15
12. ↑  Seul Metropolitan Government. „International Cooperation: Sister Cities". Suarchyvuotas originalas 2007-12-10. Nuoroda tikrinta 2008-11-25. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
13. ↑  The Many Lives of Tehran Road[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Seulas**

* Seulo metropolijos valdžia
* Seulo dangoraižių diagrama