*Apie Kauno marių užlietą kaimą žr. Varniai (Kaunas)*.

| Varniai |
| --- |
|              |
| *Varnių panorama* |
|  |
| 

VarniaiVarniai

55°44′35″š. pl. 22°22′16″r. ilg.﻿ / ﻿55.743°š. pl. 22.371°r. ilg.﻿ / 55.743; 22.371﻿ (Varniai)Koordinatės: 55°44′35″š. pl. 22°22′16″r. ilg.﻿ / ﻿55.743°š. pl. 22.371°r. ilg.﻿ / 55.743; 22.371﻿ (Varniai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Lietuvos vėliava Lietuva |
| **Apskritis** | Telšių apskritis Telšių apskritis |
| **Savivaldybė** | Telšių rajono savivaldybė Telšių rajono savivaldybė |
|  |
| **Gyventojų** (2023) | 854  |
| **Plotas** | 3,21 km² |
| **Tankumas** (2023) | 266 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | LT-88050 |
|  **Vikiteka** | Varniai |
|  |
| 

| Vietovardžio kirčiavimas  (2 kirčiuotė)  |
| --- |
|
| *Vardininkas:* | Var̃niai |
| *Kilmininkas:* | Var̃nių |
| *Naudininkas:* | Var̃niams |
| *Galininkas:* | Varniùs |
| *Įnagininkas:* | Var̃niais |
| *Vietininkas:* | Var̃niuose |

 |
|  |
| rus. *Ворни*, rus. *Ворне*, rus. *Мѣдники* |

**Varniai** – miestas Telšių rajono savivaldybėje, 33 km į pietus nuo Telšių, prie Varnelės upės. Prie kelio  **160**  Telšiai–Varniai–Laukuva  ir kelio  **223**  Užventis–Varniai . Seniūnijos centras, Varnių seniūnaitija. Miesto planas radialinis. Yra istorijos, architektūros bei dailės paminklų – namas, kuriame 1850–1864 m. gyveno vyskupas Motiejus Valančius, Varnių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia (seniausia Žemaitijoje, pastatyta 1691 m.; buvusi katedra, ypatingi šventoriaus vartai), medinė Varnių Šv. Aleksandro bažnyčia (pastatyta 1804 m.), Žemaičių vyskupystės muziejus kunigų seminarijos rūmuose. Veikia Varnių Motiejaus Valančiaus gimnazija, Telšių regioninis profesinio mokymo centras, biblioteka (nuo 1938 m.), paštas (LT-88050).

Per miestą teka Varnelė, į pietus nuo miesto telkšo Lūkstas. Varniai įsikūrę Žemaičių aukštumoje, įeina į Varnių RP teritoriją. Apylinkėse telkšo Lūkstas pietvakariuose, Stervas ir Biržulis šiaurės rytuose, įkurtas Biržulio-Stervo ornitologinis draustinis.

Kultūros ir jaunimo centras

Etimologija
-----------

Varnelė ties Varniais
1320 m. minimi ***Mẽdininkai*** (*Medenike*) dešiniajame Varnelės krante. Ši gyvenvietė dominavo iki XVI a. 2-osios pusės, kai į šiaurę nuo Medininkų, kairiajame Varnelės krante XV a. įsikūrė ***Varniai***. Pastarasis vardas kilęs nuo Varnelės upelio, kuris prateka pro miestą (vandenvardinis vietovardis). Dar 1904 m. Vaižgantas jos pavadinimą mini kaip *Varnė*. Mažybinė priesaga, matyt, atsirado ilgainiui, išaugus gyvenvietei.

1491 m. Kulmo teisės suteiktos Medininkams, o 1635 m. Magdeburgo teisės – jau Varniams. Ilgainiui Medininkų vardas apskritai išnyko iš vartosenos.

Istorija
--------

1539 m. Carta Marina žemėlapyje pavaizduoti Varniai
Varnių duburyje aptikta apie 40 akmens amžiaus stovyklų. 1982 m. Duonkalnyje, buvusioje Biržulio saloje aptiktas žynio kapas.

Miestelis įeina į senovės žemaičių genties gyvenamos teritorijos ribas. XIV a. Varnelės upės dešiniajame krante buvo įsikūrusi Medininkų gyvenvietė, 1314–1399 m. gyvenvietę puolė kryžiuočiai, 1389 m. kryžiuočius čia sumušė žemaičiai. 1417 m. Ldk Vytautas Didysis įkūrė Medininkų vyskupiją, pastatydino katedrą, tais pačiais metais suteikė miesto teises. Siekdamas įtvirtinti savo valdžią, Vytautas ėmė atidavinėti valstiečius bajorams, tačiau, nenorėdami patekti priklausomybėn ir atsisakyti savo dievų, valstiečiai sukilo ir sudegino Medininkų bažnyčią, išvijo vyskupą su kunigais. Sukilimo slopinti atvyko Vytautas, ramindamas nukentėjusius bajorus jiems išdalijo žemės.

1417–1864 m. čia buvo Žemaičių vyskupijos centras. XV a. priešais Medininkus, kairiajame Varnelės krante ėmė kurtis Varniai, minimi 1539 m. Olauso Magnuso sudarytame žemėlapyje Carta Marina. XVI a. Varniai tapo vienu iš svarbiausių lituanistinės kultūros centrų ne tik Žemaitijoje, bet ir visoje LDK. Žemaičių vyskupas Merkelis Giedraitis (1576–1609 m.) siekė įvykdyti galutinę visų valstybės luomų christianizaciją. Tam tikslui Varniuose subūrė šviesiausius poetus, į vyskupiją kanauninkais pasikvietė ir lėšomis aprūpino istoriką Motiejų Strijkovskį, Lietuvos valstybės savarankiškumo šalininką, parašiusį ir 1582 m. išspausdinusį „Lenkijos, Lietuvos, Žemaitijos ir visos Rusios kroniką", ir Mikalojų Daukšą – lietuviškų katalikiškų raštų rengėją.

Varniuose parengtas M. Daukšos verstas J. Ledesmos katekizmas – pirmasis katalikų katekizmas LDK. M. Daukša tapo pirmuoju literatūrinės lietuvių kalbos kūrėju, o 1599 m. išleista jo lietuviška „Postilė" – XVI–XVII a. svarbiausiu mūsų kultūros istorijos įvykiu. Didelį darbą atliko vertėjas, pasiryžęs išversti didžiulio formato 632 puslapių knygą į lietuvių kalbą.

1635 m. suteiktos Magdeburgo teisės. 1740 m. iš Kražių atkelta kunigų seminarija. XIX a. 2-ojoje pusėje Motiejus Valančius įsteigė Vilniaus Zavadskio knygyno filialą. Žemaičių vyskupas Motiejus Valančius į kovą prieš rusifikaciją, katalikybės naikinimą įtraukė ir valstietiją, Varniuose vėl sutelktas gausus bendraminčių švietėjų, raštijos darbuotojų būrys, organizuota uždraustos lietuviškos spaudos leidyba ir platinimas. Tuo metu Varniai buvo Telšių apskrities miestelis, valsčiaus centras.

Po 1926 m. perversmo įkurta 1927–1931 m. veikė Varnių koncentracijos stovykla. 1930 m. buvo leidžiamas literatūros žurnalas „Atvanga". Pokario metais apylinkėse veikė Žemaičių apygardos Šatrijos partizanų rinktinės partizanai.1997 m. kovo 3 d. patvirtintas Varnių herbas.

| Administracinis-teritorinis pavaldumas |
| --- |
|
| XV a. | Varnių (Medininkų) valsčiaus centras |  ? |
| XIX a. – 1915 m. | Telšių apskritis |
| 1915 m. | Varnių apskrities centras |
| 1919–1950 m. | Telšių apskritis |
| 1950–1953 m. | rajoninio pavaldumo miestas | Varnių rajono centras | Klaipėdos sritis |
| 1953–1962 m.
 |
| 1962–1995 m. | rajoninio pavaldumo miestas,  Varnių apylinkės centras | Telšių rajonas |
| 1995– | Varnių seniūnijos centras | Telšių rajono savivaldybė | Telšių apskritis |

Kunigų seminarija
-----------------

Varnių katedra
Varnių kunigų seminarija, dabartinis Žemaičių vyskupystės muziejus
Varnių kunigų seminarija savo veiklą pradėjo 1623 m. kai iš Kražių į Varnius buvo pasiųsti du jėzuitų kunigai: Andrius Kumlevičius ir Matas Flascius su dviem broliais: Mikalojumi Andriejausku ir Luku Sebastijonavičiumi. Jie ėmėsi vadovauti čia įkurtai seminarijai. Mokyta moralinės teologijos, apeigų, bažnytinio giedojimo ir kt. Mokydavosi 6-8 jaunuoliai. Vyskupų nuomone, seminarija veikė prastai, gal todėl ir neilgai. 1628 m. ji perkelta į Kražius.

Varniuose pastačius naują mūrinę katedrą, XVII a. pabaigoje imta rūpintis, kad kunigų seminarija vėl veiktų Varniuose. 1739 m. vyskupas Juozapas Karpis Varnių seminarijos įkūrimo reikalams skyrė 6000 lenkiškų auksinų, vyskupo skatinami seminarijos kūrimą rėmė ir turtingi kunigai. J. Karpis pradėjo seminarijos Varniuose statybą, ją užbaigė vyskupas Antanas Dominykas Tiškevičius.

1741 m. seminarija vėl pradėjo veiklą. Savotiškiems tris mėnesius trunkantiems „kvalifikacijos kėlimo kursams" būdavo sukviečiami ir jau įšventinti bei parapijose dirbantys kunigai. Seminarija išlaikyta iš D. A. Tiškevičiaus šioms reikmėms užrašytų Palūksčio ir Kujainių kaimų. Mokymui pagerinti, be jėzuitų, buvo kviečiami ir mokytojai pijorai. Reikalai gerokai pasitaisė, vyskupas ir kapitula liko patenkinti. 1748 m. klierikų padaugėjo iki 20. Apie 1760–1761 m. vadovavimą seminarijai ir pijorų vėl perėmė jėzuitai.

1762 m. Žemaičių vyskupu paskirtas Jonas Dominykas Lopacinskis. Jis rėmė knygų leidybą, buvo dailės ir literatūros mylėtojas, savo dvarelyje Lukiškėse (Vilniuje) turėjo gausią biblioteką ir meno kolekciją. Jo vyskupavimo metu perstatyta 19 Žemaitijos bažnyčių, Viržuvėnuose (Janapolėje) įsteigta rezidencija, Varnių katedra išgrįsta marmuru, miestelyje pastatyti namai vikarams ir choristams, prie mokyklos – mokytojams, pradėta rūpintis naujo seminarijos pastato statyba buvusios katedros vietoje, skirta 40 000 auksinų iš jo pajamų. 1767 m. popiežiui pranešta, kad jau baigiama statyti mūrinė seminarija. Tai buvo įvykdyta apie 1770 m.

Numalšinusi 1863 m. sukilimą, 1864 m. caro valdžia Varnių kunigų seminariją perkėlė į Kauną.

Varniai, 50 litų moneta 
Didingi restauruoti seminarijos rūmai tebestovi iki šiol, juose 1999 m. pradėtas kurti Žemaičių vyskupystės muziejus. Tais pačiais metais Žemaičių kultūros draugijos iniciatyva prie šių rūmų pastatytas skulptoriaus Arūno Sakalausko sukurtas paminklas, kurio statybą, be LR Vyriausybės, parėmė garsus Žemaičių vyskupų Giedraičių giminės atstovas Oksfordo universiteto profesorius Mykolas Giedraitis.

1740–1864 m. veikusioje kunigų seminarijoje mokėsi Motiejus Valančius, Antanas Strazdas, Antanas Vienažindys, Antanas Baranauskas.

Bliuzo naktys
-------------

Už 2 kilometrų į pietvakarius nuo Varnių, Graužų kaime prie Lūksto ežero, kasmet liepos mėnesį vyksta bliuzo festivalis „Bliuzo naktys".

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1862 m. ir 2021 m.** |
| **1862 m.**\* | **1902 m.** | **1923 m.sur.** | **1959 m.sur.** | **1970 m.sur.** | **1976 m.** |
| 736 | 3 364 | 1 983 | 1 902 | 2 027 | 1 900 |
| **1979 m.sur.** | **1989 m.sur.** | **2001 m.sur.** | **2011 m.sur.** | **2021 m.sur.** | **-** |
| 2 059 | 2 028 | 1 355 | 1 140 | 884 | - |
| 
* \* pagal enciklopedijos išleidimo metus. Metai, kurių duomenys pateikti enciklopedijoje, nenurodyti.

 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

### Tautinė sudėtis

|  |  |
| --- | --- |
| 2011 m. gyveno 1 140 žmonės:* Lietuviai – 98,16% (1119);
* Kiti – 1,84% (21).
 | 2001 m. gyveno 1 355 žmonės:* Lietuviai – 98,82% (1339);
* Kiti – 1,18% (16).
 |

### Žymūs žmonės

Žemaičių vyskupų Giedraičių sarkofagai Šv. Petro ir Pauliaus bažnyčios rūsyje
Varniuose gyveno Simonas Daukantas (1793–1864 m.), kunigai-rašytojai Antanas Baranauskas (1835–1902 m.), Antanas Strazdas (1763–1833 m.), Motiejus Valančius (1801–1875 m.; išlikęs jo gyvenamasis namas, Varniuose parašė istorinį veikalą „Žemaičių vyskupystė"), Antanas Vienažindys (1841–1892 m.).

Istorikas Motiejus Strijkovskis (~1547–1593 m.) Varniuose gyvendamas parašė „Lenkijos, Lietuvos, Žemaičių ir visos Rusijos kroniką". Nuo 1572 m. iki mirties Varniuose gyveno vienas lietuvių raštijos pradininkų Mikalojus Daukša (~1527–1613 m.). Varnių vidurinę mokyklą baigė pasaulio, Europos čempionatų bei olimpinių žaidynių prizininkas irkluotojas Zigmas Jukna, daugkartinis Lietuvos stalo teniso čempionas Stasys Rimeikis.

* Boris Schatz (1867–1932) – dailininkas ir skulptorius
* Adolfas Sprindis (1921–1986) – rašytojas
* Jonas Žilevičius – regbio komandos Šiaulių „Vairas" ilgametis žaidėjas ir treneris \*
* Rimantė Šalaševičiūtė (g. 1954) – politikė, teisininkė
* Valentina Dagienė (g. 1954) – Lietuvos informatikė, fizinių mokslų daktarė.
* Algirdas Kumža (g. 1956) – teisininkas, diplomatas, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.

Galerija
--------

* Varnių seniūnijaVarnių seniūnija
* Paminklas Mikalojui DaukšaiPaminklas Mikalojui Daukšai
* Paminklas Merkeliui GiedraičiuiPaminklas Merkeliui Giedraičiui
* Paminklas Motiejui ValančiuiPaminklas Motiejui Valančiui
* Motiejaus Valančiaus namasMotiejaus Valančiaus namas
* Žemaičių vyskupystės muziejusŽemaičių vyskupystės muziejus
* Varnių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčiaVarnių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia
* Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčios altoriusŠv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčios altorius
* Varnių Šv. Aleksandro bažnyčiaVarnių Šv. Aleksandro bažnyčia
* Varnių vardas žemaitiškaiVarnių vardas žemaitiškai

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldonas Pupkis, Marija Razmukaitė, Rita Miliūnaitė. Vietovardžių žodynas. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. ISBN 5-420-01497-1. // (internetinis leidimas) [sudarytojai Marija Razmukaitė, Aldonas Pupkis]. ISBN 978-9955-704-23-2.
2. ↑  Ворне. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Т. 7 (13) : Волапюк — Выговские. С.-Петербургъ, 1892. 197 psl. **(**rus.**)**
3. 1 2  Географическо-статистический словарь Российской империи, T. 1 (Аа — Гямъ-маликъ). СПб, 1862, 547 psl.
4. ↑  Aleksandras Vanagas. „Lietuvos miestų vardai" (antrasis leidimas). – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. // psl. 244–245
5. ↑  Giedrė Jankevičiūtė. Lietuva (vadovas). – Vilnius, R. Paknio leidykla, 2006. // psl. 284.
6. ↑  *Wornie (3)*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. XIII (Warmbrun — Worowo). Warszawa, 1893, 941 psl. **(**lenk.**)**
7. ↑   Archyvuota kopija 2011-11-21 iš Wayback Machine projekto.
8. ↑  *Алфавитный списокъ населенныхъ мѣстъ Ковенской губерніи*. – Ковна, Тіпографія Губернскаго Правленія, 1903.
9. ↑  *Lietuvos apgyventos vietos: pirmojo visuotinojo Lietuvos gyventojų 1923 m. surašymo duomenys*. Kaunas: Finansų ministerija. Centralinis statistikos biūras, 1925.
10. ↑  *Varniai*. Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, T. 3 (R–Ž). Vilnius, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1971, 689 psl.
11. ↑  *Varniai*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1984. T.XII: Vaislapėlis-Žvorūnė, 93 psl.
12. ↑  *Varniai*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 460
13. ↑  *Lietuvos TSR kaimo gyvenamosios vietovės (1979 metų Visasąjunginio gyventojų surašymo duomenys)*. Vilnius: Lietuvos TSR Centrinė statistikos valdyba, 1982.
14. ↑  *Kaimo gyvenamosios vietovės (1989 metų Visuotinio gyventojų surašymo duomenys)*. Vilnius: Lietuvos Respublikos Statistikos departamentas, 1993.
15. ↑  *Telšių apskrities gyvenamosios vietovės ir jų gyventojai*. Vilnius: Statistikos departamentas, 2003.
16. ↑  *Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai*. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
17. ↑  *Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai*. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
18. ↑  2011 m. surašymo duomenys Archyvuota kopija 2021-10-28 iš Wayback Machine projekto.
19. ↑  2001 m. surašymo duomenys Archyvuota kopija 2016-03-06 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* *Varniai*. Mūsų Lietuva, T. 4. – Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1968. – 103 psl.
* Varnių svetainė
* Miesto istorijos fragmentai Archyvuota kopija 2006-02-20 iš Wayback Machine projekto.
* Tėvų žemė Archyvuota kopija 2006-09-08 iš Wayback Machine projekto.
* Trumpa istorija ir žemėlapiai Archyvuota kopija 2005-11-02 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSvarbiausios gyvenvietės Telšių rajono savivaldybėje |
| --- |
|  |
| Miestai | 
· Telšiai · Varniai |
|  |
| Miesteliai | 
· Eigirdžiai · Gadūnavas · Janapolė · Lauko Soda · Luokė · Nerimdaičiai · Nevarėnai · Pavandenė · Tryškiai · Ubiškė · Žarėnai |
|  |
| Seniūnijų centrai | 
· Degaičiai · Gadūnavas · Luokė · Nevarėnai · Ryškėnai · Telšiai · Tryškiai · Upyna · Varniai · Viešvėnai I · Žarėnai |
|  |
| Herbinės gyvenvietės | 
· Gadūnavas (2014) · Luokė (2007) · Nevarėnai (2002) · Telšiai (1991) · Tryškiai (2004) · Upyna (2016) · Varniai (1997) · Viešvėnai I (2003) · Žarėnai (2012) |
|  |
| Kitos gyvenvietės | 
· Miesto dalys |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuvos miestai |
| --- |
|  |
| Apskričių centrai | 
ALYTUS – KAUNAS – KLAIPĖDA – MARIJAMPOLĖ – PANEVĖŽYS – ŠIAULIAI – TAURAGĖ – TELŠIAI – UTENA – VILNIUS | Lietuva |
|  |
| Savivaldybių centrai | 
Anykščiai – Birštonas – Biržai – Druskininkai – Elektrėnai – Gargždai – Ignalina – Jonava – Joniškis – Jurbarkas – Kaišiadorys – Kalvarija – Kazlų Rūda – Kėdainiai – Kelmė – Kretinga – Kupiškis – Lazdijai – Mažeikiai – Molėtai – Naujoji Akmenė – Neringa – Pagėgiai – Pakruojis – Palanga – Pasvalys – Plungė – Prienai – Radviliškis – Raseiniai – Rietavas – Rokiškis – Skuodas – Šakiai – Šalčininkai – Šilalė – Šilutė – Širvintos – Švenčionys – Trakai – Ukmergė – Varėna – Vilkaviškis – Visaginas – Zarasai |
|  |
| Kiti miestai | 
*Akmenė – Ariogala – Baltoji Vokė - Daugai – Dūkštas – Dusetos – Eišiškės – Ežerėlis – Garliava – Gelgaudiškis – Grigiškės – Jieznas – Joniškėlis – Kavarskas – Kybartai – Kudirkos Naumiestis – Kuršėnai – Lentvaris – Linkuva – Nemenčinė - Obeliai – Pabradė – Pandėlys – Panemunė – Priekulė – Ramygala – Rūdiškės – Salantai – Seda – Simnas – Skaudvilė – Smalininkai – Subačius – Šeduva – Švenčionėliai – Tytuvėnai – Troškūnai – Užventis – Vabalninkas – Varniai – Veisiejai – Venta – Viekšniai – Vievis – Vilkija – Virbalis – Žagarė – Žiežmariai* |

 |



|  |  |
| --- | --- |
|  | Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu. |