| **Juozas Lukša-Daumantas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1921 m. rugpjūčio 4 d.Juodbūdis, Veiverių valsčius |
| Mirė | 1951 m. rugsėjo 4 d. (30 metų)Pabartupis, Kauno rajonas |
| Tėvas | Simanas Lukša |
| Motina | Ona Vilkaitė-Lukšienė |
| Sutuoktinis (-ė) | Nijolė Bražėnaitė-Lukšienė |
|  |
| Veikla | kovotojas už Lietuvos laisvę |
|  |
| Alma mater | Kauno universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| 1997 m. Vyčio Kryžiaus ordino Didysis kryžius |

**Juozas Lukša-Daumantas** (slapyvardžiai: *Juozas Lukša-Vytis*, *Skirmantas*, *Kazimieras*, *Araminas*, *Kęstutis*, *Skrajūnas*, Miškinis, *Daumantas*, *S. Mykolaitis*, 1921 m. rugpjūčio 4 d. Juodbūdyje, Veiverių valsčiuje – 1951 m. rugsėjo 4 d. Pabartupyje, Kauno rajone) – Lietuvos rezistentas.

Biografija
----------

Gimė ūkininkų Simano Lukšos (1864–1947) ir Onos Vilkaitės-Lukšienės (1886–1960) šeimoje. Šeima turėjo 33 ha dirbamos žemės. Simanui tai buvo antroji santuoka – pirmoji žmona pasiligojusi mirė per Pirmąjį pasaulinį karą. Iš pirmos santuokos turėjo dvi dukteris Mariją ir Angelę bei sūnų Vincą. Antrąkart tuokėsi 59-erių. Su antrąja žmona susilaukė Jurgio (1920–1947), Juozo (1921–1951), Antano (1923–2016) ir Stasio (1926–1947).

Juozas kartu su broliu Jurgiu mokėsi Mozūriškių mokykloje, vėliau Veiverių keturklasėje. 1940 m. baigė Kauno „Aušros" gimnaziją, Kauno universitete Statybos fakultete studijavo architektūrą, tačiau studijų nebaigė. Būdamas gimnazistu priklausė ateitininkų organizacijai, per pirmąją sovietų okupaciją – Lietuvos aktyvistų frontui. 1941 m. buvo kalinamas Kauno sunkiųjų darbų kalėjime, į laisvę išėjo tiktai karui prasidėjus.

Paminklas Veiveriuose
Memorialinis kryžius žūties vietoje Kauno raj.
Vokietijai okupavus Lietuvą, dalyvavo pogrindinėje veikloje prieš vokiečius. Grįžus sovietams, priklausė pogrindžio Lietuvos išlaisvinimo tarybai, o ją sunaikinus, buvo Lietuvos partizanų sąjūdžio organizacinio skyriaus viršininkas.

1945–1946 m. studijavo Vilniaus dailės institute. Prasidėjus Lietuvos partizanų sąjūdžio areštams, 1946 m. išėjo partizanauti, buvo paskirtas Tauro apygardos Geležinio Vilko rinktinės spaudos skyriaus viršininku, rezistencinių laikraščių „Laisvės žvalgas" ir „Kovos keliu" organizatorius ir redaktorius.  Dalyvavo Vyriausiosios partizanų vadovybės kūrime. Nuo 1947 m. vadovavo Kauno apylinkėse veikusiai partizanų Tauro apygardos Birutės rinktinei.

Kartu partizanauti išėjo ir J. Lukšos broliai – Jurgis, slapyvardžiu Piršlys (žuvo 1947 m.), Antanas, slapyvardžiu Arūnas (mirė sava mirtimi 2016 m.), ir Stasys, slapyvardžiu Juodvarnis (žuvo 1947 m.) Brolis Antanas Lukša buvo paimtas gyvas, tardytas ir ištremtas į Sibirą. Taip pat į Sibirą ištremtas vyriausias brolis Vincas Lukša už partizanų šelpimą.

Juozas Lukša-Daumantas partizanų vadovybės įsakymu du kartus prasiveržė per valstybės sieną, užmezgė ryšius su Nepriklausomos Lietuvos atstovais užsienyje, paskleidė žinią apie kovojančią Lietuvą. 1949 m. gavo specialius įgaliojimus atstovauti įkurtam Lietuvos laisvės kovos sąjūdžiui užsienyje. 

1948 m. vasarą Paryžiuje susipažino su gydytoja Nijole Bražėnaite. Užsimezgė draugystė, kuri 1950 m. liepos 23 d. baigėsi vestuvėmis. Porą Tiubingene sutuokė prelatas Mykolas Krupavičius.

1950 m. rudenį grįžo į Lietuvą, paskirtas Ginkluotųjų pajėgų štabo žvalgybos skyriaus viršininku. 1950 m. jam suteiktas Laisvės kovos karžygio garbės vardas, taip pat apdovanotas 1-ojo laipsnio Laisvės kovos kryžiumi. 1951 m. suteiktas partizanų majoro laipsnis. 1951 m. rugsėjo 4 d. dvigubo agento (Kukausko) išduotas žuvo miške į pietus nuo Kauno, ties Pabartupio kaimu. 

Buvo apdraustas JAV gyvybės draudimu, tačiau našlė pinigų negavo.

1998 m. partizano žūties vietoje ties Pažėrais (Kauno raj.) pastatytas skulptūrinis Vyčio kryžius (skulp. Juozas Šlivinskas). 2008 m. vasario 13 d. žūties vieta paskelbta kultūros paminklu.

Apie J. Lukšą yra sukurta keletas dokumentinių ir meninių filmų. 2004 m. pasirodė Jono Vaitkaus režisuota istorinė drama *Vienui vieni*, kovotojas taip pat minimas V. V. Landsbergio filme „Partizano žmona", J. Ohmano „Nematomas frontas".

Šiuo metu vyksta. J. Lukšos palaikų paieškos.

Bibliografija
-------------

* *Partizanai už geležinės uždangos*, apie Lietuvos partizanus, Čikaga, 1950 m. 2-as leidimas, Čikaga, 1962 m. 3-as pataisytas ir papildytas leidimas, Vilnius, 1990 m.
* *Fighters For Freedom. Lithuanian Partisans Versus the U.S.S.R.*, (Partizanai), anglų kalba, 1975 m.
* *Laiškai mylimosioms*, Čikaga, 1993 m. 2-as leidimas, Kaunas, 1994 m.
* *Skogsbröder* (Miško broliai), švedų kalba, Stokholmas, 2005 m.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juozas Lukša-Daumantas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  *Juozas Lukša*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-08-04.
2. ↑  E.Merkytė. Keturi sūnūs išėjo į mišką…
3. ↑
4. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 305 psl.
5. ↑  Musteikis, Audrius (2007-07-05). „N.Bražėnaitė: "Į Lietuvą žvelgiu Juozo akimis"". *"Lietuvos žinios"*. Delfi. Nuoroda tikrinta 2024-03-12.
6. ↑  J.Lukšos-Daumanto gimimo šimtmetis: desanto pėdsakų Tauragės miškuose beieškant *tauragesmuziejus.lt* Archyvuota kopija 2022-01-27 iš Wayback Machine projekto.
7. ↑
8. ↑  „Dėl kultūros paveldo objektų paskelbimo kultūros paminklais". *2008 m. vasario 13 d. nutarimas Nr. 155*. Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Nuoroda tikrinta 2024-03-12.
9. ↑
10. ↑  Steponas Maculevičius, Doloresa Baltrušienė. *Znajomość z Litwą. Księga tysiąclecia. Tom pierwszy. Państwo*. – Kaunas: Kraštotvarka, 1999. – ISBN 9986-892-34-1 – p. 133
11. ↑  Juozas Daumantas. „Fighters for Freedom. Lithuanian partisans versus the U.S.S.R.". Nuoroda tikrinta 13 May 2018.
12. ↑  Partizanai už geležinės uždangos. Garliavos Juozo Lukšos gimnazija

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVyčio Kryžiaus ordino Didžiojo kryžiaus kavalieriai po 1991 m. |
| --- |
|  |
| 1991 | 

Loreta Asanavičiūtė ·
Mindaugas Balavakas ·
Virginijus Druskis ·
Darius Gerbutavičius ·
Rolandas Jankauskas ·
Juozas Janonis ·
Rimantas Juknevičius ·
Algimantas Juozakas ·
Alvydas Kanapinskas ·
Algimantas Petras Kavoliukas ·
Algirdas Kazlauskas ·
Vytautas Koncevičius ·
Vidas Maciulevičius ·
Titas Masiulis ·
Alvydas Matulka ·
Antanas Musteikis ·
Stanislovas Orlavičius ·
Apolinaras Juozas Povilaitis ·
Ričardas Rabavičius ·
Artūras Sakalauskas ·
Tomas Šernas ·
Ignas Šimulionis ·
Vytautas Vaitkus ·
Gintaras Žagunis
 |  |
|  |
| 1992 | 

Nežinomas kareivis
 |
|  |
| 1997 | 

Konstantinas Bajerčius ·
Petras Bartkus ·
Vytautas Bulvičius ·
Jurgis Gobis ·
Aleksas Kamantauskas ·
Juozas Kasperavičius ·
Juozas Kilius ·
Jurgis Krikščiūnas ·
Juozas Lukša-Daumantas ·
Stasys Mockaitis ·
Jonas Noreika ·
Juozas Antanas Petraška ·
Kazimieras Pyplys-Mažytis ·
Juozas Sadzevičius ·
Antanas Skripkauskas ·
Kazys Veverskis ·
Juozas Vitkus ·
Vaclovas Voveris ·
Jonas Žemaitis ·
Leonas Žemkalnis
 |
|  |
| 1998 | 

Lionginas Baliukevičius ·
Zigmas Drunga ·
Leonardas Grigonis ·
Bronius Liesys ·
Alfonsas Morkūnas ·
Antanas Slučka-Šarūnas ·
Juozas Šibaila
 |
|  |
| 1999 | 

Vincas Kaulinis ·
Stasys Lozoraitis ·
Adolfas Ramanauskas ·
Vytautas Jonas Šniuolis
 |
|  |
| 2000–2009 | 

Romas Kalanta ·
Juras Abromavičius ·
Andrejus Sacharovas ·
Povilas Plechavičius ·
Aleksandras Barauskas ·
Mykolas Krupavičius ·
Augustinas Povilaitis ·
Kazys Skučas ·
Arūnas Jarmalavičius ·
Juozas Ambrazevičius-Brazaitis
 |
|  |
| 2010–2019 | 

Borisas Jelcinas ·
Vytautas Landsbergis
 |
|  |
| Vyčio Kryžiaus ordino Didysis kryžius |

 |