| Šv. Bartolomėjaus sala*Saint Barthélemy* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Šv. Bartolomėjaus salos vėliava | Šv. Bartolomėjaus salos herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** | Prancūzijos vėliava Prancūzija |
| **Administracinis centras** | Gustavija |
| **Parapijos** | 2 |
| **Kvartalai** | 40 |
| **Oficialios kalbos** | prancūzų |
| **Prezidentas** | Emmanuel Macron |
| **Regioninės savivaldybės prezidentas** | Bruno Magras |
|  |
| **Gyventojų** (2011 m.) | 9 035 |
| **Plotas** | 25 km² |
| **Tankumas** (2011 m.) | 361 žm./km² |
|  |
| **Tel. kodas** | +590 |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Šv. Bartolomėjaus salaVikiteka |

**Šv. Bartolomėjaus sala** arba ***Sen Bartelmi*** (pranc. *Saint-Barthélemy*), oficialiai – **Šv. Bartolomėjaus teritorinė bendrija** (*Collectivité territoriale de Saint-Barthélemy*), paprastai vadinama ***Sen Bartu*** (*St. Barts, St. Barths*) yra viena Mažųjų Antilų sala, Prancūzijos užjūrio bendrija. Sala užima 21 km². 2006 m. saloje gyveno 8 255 gyventojai. Sostinė – Gustavija.

Istorija
--------

*Žiūrėti: Karibų jūros regiono istorija, Prancūzijos Vakarų Indijos, Švedijos Vakarų Indijos*

Salą 1493 m. atrado Kristupas Kolumbas. Joje gyvenę tainai salą vadino *Ouanalao*, tačiau Kolumbas jai suteikė Šv. Bartolomėjaus vardą. Kolonizacija prasidėjo 1648 m. kai atsikėlė 50–60 prancūzų naujakurių iš Sent Kitso, tačiau jie buvo išvyti karibų antpuolių. Sala priklausė Prancūzijos Vakarų Indijų kompanijai, o 1674 m. tapo Prancūzijos valda.

1758 m. salą buvo trumpam užėmę britai, o 1784 m. Prancūzijos karalius Liudvikas XVI ją perleido Švedijai. Švedai Šv. Bartolomėjuje įkūrė klestintį Gustavijos uostą. Vergovė saloje veikė iki 1847 m. Po 1877 m. referendumo, Švedija grąžino salą Prancūzijai. Ji buvo prijungta prie Gvadelupos kolonijos. Nuo XX a. vid. ekonominę padėtį Šv. Bartolomėjuje pagerino suklestėjęs turizmas.

2007 m. Šv. Bartolomėjaus sala atsiskyrė nuo Gvadelupos ir tapo Prancūzijos užjūrio bendrija su savo atstovu parlamente Paryžiuje.

Geografija
----------

Šv. Bartolomėjaus salos žemėlapis
Šv. Bartolomėjaus sala yra Mažųjų Antilų salyne, Pavėjinių salų grupėje, 250 km į rytus nuo Puerto Riko. Sala yra tarp Angilijos ir Šv. Martyno salų šiaurės vakaruose, Sent Kitso ir Nevio pietuose, Sabos ir Sint Eustatijaus pietvakariuose. Be pagrindinės Šv. Bartolomėjaus salos valdą sudaro dar daug smulkių aplinkinių salelių ir uolų (Foršu, Ševro, Koko, Fregatų, Tok Ver ir kt.).

Salos kranto linija raižyta, o paviršius kalvotas (aukštis iki 286 m, Vitė k.). Centrinėje dalyje yra *Grande Saline* ežeras. Sala skirstoma į pavėjinę ir priešvėjinę puses. Būdinga krūmokšnių augmenija.

Klimatas tropinis, temperatūra svyruoja tarp 25–30 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis ~1000 mm. Rytinė pusė drėgnesnė, nei vakarinė. Lietingasis laikotarpis būna nuo gegužės iki lapkričio.

Salos reginys
Gustavijos bažnyčia

Ekonomika
---------

Svarbiausia ūkio šaka – turizmas. Šv. Bartolomėjaus sala garsėja kaip turtuolių rojus. Taip pat vystoma prekyba Gustavijos laisvajame uoste. Dėl skurdžios dirvos žemės ūkis išvystytas menkai, dauguma produkcijos įvežama.

Salą lanko kruiziniai laivai, jachtos. Yra vietinis, gana pavojingas Gustavo III oro uostas. Gyvenvietes jungia kelių tinklas.

Gyventojai
----------

Dauguma gyventojų yra baltieji (prancūzai, anglai, švedai ir kt.), taip pat mišrios kilmės (mulatai, metisai), yra juodaodžių.

Oficiali kalba yra prancūzų. Taip pat plačiai vartojama anglų kalba, kreolinės prancūzų kalbos šnektos.

Dauguma tikinčiųjų – Romos katalikai. Yra protestantų, Jehovos išpažinėjų.

Nuorodos
--------

* CŽV statistika Archyvuota kopija 2012-10-29 iš Wayback Machine projekto.
* Oficiali svetainė
* Wikivoyage gidas

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPrancūzijos regionai ir užjūrio valdos |
| --- |
|  |
| Regionai Europoje | 
Aukštutinė Prancūzija · Bretanė · Burgundija–Franš Kontė · Centras–Luaros Slėnis · Grand Estas · Il de Fransas · Korsika · Luaros kraštas · Naujoji Akvitanija · Normandija · Oksitanija · Overnė-Rona-Alpės · Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas | Prancūzija |
|  |
| Užjūrio regionai | 
Gvadelupa · Martinika · Majotas · Prancūzijos Gviana · Reunjonas |
|  |
| Užjūrio bendrijos | 
Prancūzijos Polinezija · Sen Pjeras ir Mikelonas · Volisas ir Futūna · Sen Martenas · Šv. Bartolomėjaus sala |
|  |
| Užjūrio teritorija | 
Prancūzijos Pietų ir Antarkties sritys |

 |