| Aukštaitijos nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Lūšių ežeras Lūšių ežeras |
| **Vieta:** | Aukštaitija, Lietuva |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Ignalina |
| 

Žemėlapis rodantis Aukštaitijos nacionalinis parkas vietą.Aukštaitijos nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 55°19′37″ š. pl. 26°06′03″ r. ilg.﻿ / ﻿55.32694°š. pl. 26.10083°r. ilg.﻿ / 55.32694; 26.10083 |
| **Plotas:** | 405,7 km² |
| **Įkurtas:** | 1974 m. |
|  **Vikiteka:** | Aukštaitijos nacionalinis parkas |

1999 m. Lietuvos pašto ženklas, skirtas Aukštaitijos nacionaliniam parkui
**Aukštaitijos nacionalinis parkas** – seniausias nacionalinis parkas Lietuvoje, įkurtas 1974 metais siekiant išsaugoti unikalią trijų kraštovaizdžio sričių sandūroje esančią Žeimenos aukštupio ekosistemą, jos gamtos ir kultūros vertybes. Parko plotas 40574 ha, vandenys užima 15,5 proc. miškai – 69 proc. teritorijos, tai antras pagal plotą nacionalinis parkas Lietuvoje. Didžioji Ažvinčių-Minčios girios dalis, bei maža Labanoro girios dalis yra nacionalinio parko ribose.

Geografija
----------

Parkas yra rytų Lietuvoje, Ignalinos, Švenčionių ir Utenos savivaldybėse. Direkcija įsikūrusi Palūšėje. Arčiausiai parko yra du miestai – Ignalina (*iki parko ribos 1 km*) iš rytų ir Švenčionėliai (*iki parko apie 4,5 km*) iš pietų, bei paties parko pietinėje dalyje Kaltanėnų miestelis. Parką pietvakariuose kerta Švenčionėlių – Utenos geležinkelis. Iš parko plentai į Uteną, Molėtus, Švenčionėlius, per Ignaliną į Švenčionis bei Visaginą.

Parkas yra 3 geografinių sričių sandūroje: senesnę Švenčionių–Naručio moreninę aukštumą ir jaunesnę Aukštaičių aukštumą skiria smėlingoji Žeimenos lyguma. Paviršius labai banguotas, įvairus (būdingas aukštis – 155 m). Būdingi jauriniai, jauriniai pelkiniai, velėniniai karbonatiniai, velėniniai glėjiniai, aliuviniai, pelkiniai dirvožemiai.

Aukštaitijos nacionaliniame parke yra virš 80 ežerų, viršijančių 0,5 ha plotą: Dringis, Lūšiai, Pakasas, Almajas, Ūkojas, Utenas, Baluošas, Asalnai, Tauragnas (giliausias šalyje), Žeimenys, Kretuonas, Vajuonis, Ūsiai, Kiaunas, Linkmenas, Žiežulnys, Asėkas, Alksnas ir kt. Svarbiausia upė – Žeimena, taip pat teka 17 mažesnių upelių (Kiauna, Kretuona, Švogina, Būka, Tauragna, Srovė, Minčia ir kt.). Pelkės užima apie 2000 ha (Pliaušės, Minčios ir kt.).

Istorija
--------

Parkas įkurtas 1974 m. Tai buvo trečiasis nacionalinis parkas TSRS (po Estijos ir Latvijos). Parko schemą parengė Statybos ir architektūros instituto darbuotojų grupė (vadovas – architektas V. Stauskas).

Gamta
-----

Nuo aukštų parko kalvų atsiveria puikūs vaizdai į ežerus, dirbamus laukus ir miškus. Toks kraštovaizdis būdingas ežeringoms moreninėms aukštumoms. Įdomūs Puziniškio ir Šiliniškių gūbriai, Ladakalnis. Parke tyvuliuoja 126 ežerai, daugiausia – centrinėje parko dalyje. Didžiausi parko ežerai: Kretuonas (829 ha), Dringis (725 ha), Baluošas (442 ha). Parko teritorijoje yra ir giliausias Lietuvos ežeras – Tauragnas (60,5 m gylio). Ežerai jungiasi protakomis ir upeliais, iš Žeimenio ežero išteka ir 22 km parko teritorija vingiuoja Žeimena.

Parkui priklausančiose Ažvinčių (sengirė) bei Minčios giriose, Linkmenų, Šakarvos–Pakretuonio vyrauja pušynai (81 %); daug mažiau yra beržynų, eglynų, juodalksnynų, drebulynų, ąžuolynų, baltalksnynų. Ties Šuminų kaimu Baluošo pakrantėje yra savitas kadagynas, o tarp Linkmeno ir Asėko ežerų – unikalus Ginučių ąžuolynas. Gamtininkams labai įdomios paežerių ir miškų pelkutės, upelių protakos, gausu saugomų augalų ir gyvūnų rūšių, kai kurios jų Lietuvoje labai retos. Į Žeimeną atplaukia neršti lašišos, į miškus atklysta vilkai, kartais net meškos, nuolatos gyvena lūšys, briedžiai, elniai, stirnos. Aptiktos didelės šikšnosparnių kolonijos, įsikūrusios didelės rudagalvių kirų kolonijos Kretuono ežero Didžiojoje saloje. Su parko augalija galima susipažinti Palūšės botaniniame take, stebėti paukščius įdomiausia Asėko ir Kretuono ežeruose.

Aukštaitijos nacionaliniame parke randamos 992 augalų ir 2961 gyvūnų (54 žinduolių, 41 žuvų, 17 varliagyvių ir roplių, 243 paukščių, 2606 bestuburių) rūšys. Iš retųjų rūšių paminėtini: augalai – belapė antbarzdė, blyškioji džioveklė, ežerinė lobelija, plačialapė klumpaitė, kalninė arnika, mažoji gegužraibė; gyvūnai – žvirblinė pelėda, juodakaklis naras, juodasis gandras, didysis dančiasnapis, erelis žuvininkas, pelėsakalis, tripirštis genys, pilkoji meleta, mažasis erelis rėksnys, uldukas, nendrinė rupūžė ir kt.

Parke saugoma nedidelė, bet graži Gervėčių aukštapelkė. Varniškių II kaime yra du medžiai – gamtos paminklai: Varniškių ąžuolas ir liepa. Prie Tauragnų-Kazitiškio kelio stūkso akmuo Mokas, apie kurį pasakojamos legendos. Nuo Ladakalnio atsiveria viena gražiausių Lietuvoje panoramų: medžių juostomis įrėminti ežerai, iškilūs gūbriai, piliakalniai.

### Saugomos teritorijos

Parke yra daugybė kraštovaizdžio, hidrografinių, telmologinių ir kitų gamtos draustinių. Keli senieji kaimai turi etnokultūrinių draustinių statusą, tai:

|  |  |
| --- | --- |
| **Archeologiniai draustiniai**:* Rekučių archeologinis draustinis

**Botaniniai zoologiniai draustiniai**:* Ažvinčių girios botaninis-zoologinis draustinis
* Knyčio botaninis-zoologinis draustinis
* Minčiagirės botaninis-zoologinis draustinis
* Žeimenos botaninis-zoologinis draustinis

**Gamtiniai rezervatai**:* Balčio gamtinis rezervatas
* Grvėčių (Ažvinčių sengirės) gamtinis rezervatas

**Geomorfologiniai draustiniai**:* Petriškės geomorfologinis draustinis

**Hidrografiniai draustiniai**:* Asalnų hidrografinis draustinis
* Būkos hidrografinis draustinis
* Juodupės hidrografinis draustinis
* Labažės hidrografinis draustinis
* Pliaušės hidrografinis draustinis
* Švoginos hidrografinis draustinis
* Žeimenio hidrografinis draustinis
 | **Kraštovaizdžio draustiniai**:* Baluošo kraštovaizdžio draustinis
* Benediktavo kraštovaizdžio draustinis
* Kiaunos kraštovaizdžio draustinis
* Kretuono kraštovaizdžio draustinis
* Šiliniškių kraštovaizdžio draustinis
* Tauragno kraštovaizdio draustinis
* Uteno kraštovaizdžio draustinis

**Kultūriniai draustiniai**:* Salų kultūrinis draustinis
* Varniškių kultūrinis draustinis

**Telmologiniai draustiniai**:* Kretuonykščio telmologinis draustinis
* Kriogžlio telmologinis draustinis
* Pagilūtės telmologinis draustinis
* Siūrių telmologinis draustinis
* Vilkaraiščio telmologinis draustinis

**Urbanistiniai draustiniai**:* Kaltanėnų urbanistinis draustinis
 |

Kultūra
-------

Ginučių vandens malūnas
Palūšės šv. Juozapo bažnyčia
Parke yra 106 archeologijos ir architektūros paminklai. Išlikę šiaurės rytų Lietuvos XII–XV a. gynybinės linijos liekanų su Taurapilio, Ginučių, Puziniškio, Linkmenų, Vajuonio ir kitais piliakalniais, Rėkučių senovės gynybinis pylimas, unikalus Kretuono archeologinis kompleksas, Minčios, Vyžių, Šakarvos, Palūšės, Kaltanėnų, Švento, Vaišniūnų ir kiti pilkapynai bei akmens amžiaus gyvenvietės. Apie Kretuono ežerą surasti archeologiniai lobiai – senovinės gyvenvietės, per 300 pilkapių, supiltas ilgas gynybinis pylimas. Tai antras pagal skaičių pilkapynas Lietuvoje. Parke yra 9 piliakalniai.

Parke yra 116 kaimų, dauguma iš jų tik kelių sodybų grupė. Etnografiniai Salų II, Varniškių II, Vaišnoriškės, Šuminų, Strazdų, Kretuonių, Benediktavo kaimai išsaugojo senąją kaimo užstatymo struktūrą. Įdomūs gatviniai Kretuonių, Ginučių, Šakališkės, Meironių kaimai, Kaltanėnų miestelis, senieji vandens malūnai, medinės Palūšės bažnyčios architektūrinis kompleksas. Dėmesio verti Reškutėnų kaimo mokyklos etnografinis muziejus, Senovinės bitininkystės muziejus Stripeikiuose.

Parke yra šeši vandens malūnai:

* Bruknynės (Borovkos) vandens malūnas
* Gaveikėnų vandens malūnas
* Ginučių vandens malūnas
* Minčios vandens malūnas
* Pakaso (Valiuko) vandens malūnas
* Pakretuonės vandens malūnas

Geriausiai žinomas iš šių malūnų Ginučių vandens malūnas dėl savo vietos ant asfaltuoto Kirdeikių-Vaišniūnų kelio ir turistų pamėgto Ginučių kaimo. Malūnas yra XIX a. technikos paminklas, su ekspozicija turistams.

Laisvalaikis ir pramogos
------------------------

Dauguma parko miškų gana grybingi, gausu ir mėlynių, žemuogių. Tinkamiausi žvejybai ežerai – Asalnai, Dringykštis, Baluošas, Alksnas, Joskutis, Bukos ir Žeimenos upės. Dauguma ežerų tinka maudytis, bet rekomenduojama tai daryti prie poilsiaviečių, kur geresnis priėjimas prie vandens. Puikios sąlygos vienos ar kelių dienų žygiams baidarėmis ar valtimis. Palūšėje yra valčių nuomos punktas. Pėstiesiems pažymėtas maršrutas Palūšė–Ginučiai, 5 km ilgio sveikatingumo takas Palūšėje. Jei palanki žiema, idealios sąlygos slidinėti. Netoli Ignalinos įsikūręs žiemos sporto centras. Parke yra 18 mokamų stovyklaviečių, turizmo centre Palūšėje – 320 nakvynės vietų vasarą ir 60 žiemą. Organizuojamos ekskursijos, teikiamos žygių vadovų ir gidų paslaugos. Palūšėje galima pasivažinėti arkliais kinkytais vežimais ar rogėmis.

Vaizdingomis ežerų pakrantėmis ir įspūdingais gūbriais vietomis pažymėtas maršrutas nuo Palūšės per Meironis, Ginučius, Stripeikius iki pat Tauragnų. Poilsiaujantiems Palūšėje yra 5 km ilgio pėstiesiems skirtas miškuose įrengtas sveikatingumo takas. Pažintinis botaninis takas apie Taramo ežerą įrengtas 1984 m. Jis prasideda ir pasibaigia prie Palūšės girininkijos.

Žeimenys
Ežerais ir jų protakomis galima plaukti apie 70 km. Valtis nuomoja Palūšėje esantis turizmo centras, o apsistoti galima stovyklavietėse (parke jų – virš 15). Maršruto ilgį ir sudėtingumą pasirenka patys turistai, jiems gali padėti žygio vadovai. Parko, kuriame gausu ežerų, direkcija rekomenduoja maudytis prie esančių stovyklaviečių, poilsiaviečių ar kempingų. Stovyklavietes paprasta surasti keliaujant puikiai nutiestais keliais. Gražiausios stovyklavietės glaudžiasi prie Žeimenio, Dringio, Asalnų, Almajo, Pakaso, Lūšių, Ūsių ežerų. Palūšėje turistai gali išsinuomoti slides, rasti nakvynę ir maitinimo įstaigas. Svečiams organizuojami ir pasivažinėjimai rogėmis.

Aukštaitijos NP švenčiamos Užgavėnės, Sekminės, Joninės, Žemės diena, Turizmo diena. Taip pat vyksta Bitininkų šventės, autorinės dainos šventė „Dainuokit, vyturiai", vasaros turistinio sezono atidarymas „Palūšės vasara", tarptautinis folkloro festivalis „Ežerų sietuva".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Baškytė et al. 2019, p. 111.
2. ↑  *Aukštaitijos nacionalinis parkas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 171
3. ↑  „Rengiama medkopio pabaigos šventė Aukštaitijoje". *Alkas.lt*. 2021-08-13. Nuoroda tikrinta 2024-03-05.
4. ↑  „2022 m. liepos 9 d. tarptautinis liaudiškos muzikos ir šokių festivalis „Ežerų sietuva" - Švenčionių rajono savivaldybė". *Švenčionių rajono savivaldybė*. 2022-06-14. Nuoroda tikrinta 2024-03-05.

Literatūra
----------

* Baškytė, Rūta; Raščius, Gediminas; Kavaliauskas, Paulius; Tukačiauskas, Tomas (2019). *Lietuvos saugomos teritorijos* (PDF). Kaunas: Leidykla „Lututė". ISBN 978-9955-37-213-4.

Nuorodos
--------

* parkai.lt / Lietuvos Valstybinių parkų ir rezervatų asociacija
* x-diver.lt / Turistiniai maršrutai po parką Archyvuota kopija 2016-03-16 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R**Lietuvos saugomos teritorijos** |
| --- |
|  |
| Valstybiniai rezervatai | 
Čepkelių - Kamanų - Kernavės - Viešvilės - Vilniaus pilių |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos - Dzūkijos - Kuršių nerijos - Trakų istorinis - Žemaitijos |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Anykščių - Asvejos - Aukštadvario - Biržų - Dieveniškių istorinis - Dubysos - Gražutės - Kauno marių - Krekenavos - Kurtuvėnų - Labanoro - Metelių - Nemuno deltos - Nemuno kilpų - Neries - Pagramančio - Pajūrio - Panemunių - Pavilnių - Rambyno - Salantų - Sartų - Sirvėtos - Tytuvėnų - Varnių - Veisiejų - Ventos - Verkių - Vištyčio - Žagarės |
|  |
| Biosferos rezervatai | 
Žuvinto |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RIgnalinos rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Gražutės regioninis parkas • Sirvėtos regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Adutiškio telmologinis • Ažušilės kraštovaizdžio • Dysnos hidrografinis • Milašiaus telmologinis • Pušnies telmologinis • Rūžo botaninis-zoologinis • Smalvo kraštovaizdžio • Vytėnų telmologinis |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Adutiškio-Guntauninkų miškų • Birvėtos • Svylos |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Asalnų pušis • Baluošo Ilgasalė • Dringio ragas • Ešerinio ežerėliai • Labakaršio pušis • Ladakalnis • Ožių ragas • ~~Trainiškio ąžuolas~~ • Tverečiaus ąžuolas |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Antakmenės konglomeratas • ~~Bėčiūnų ąžuolas~~ • Padysnio veimutinė pušis • Palūšės ąžuolas |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Kairiškės ąžuolas • Kazitiškio ąžuolas • Paliesiaus ąžuolas • Rupinskų pušis • Vaišniūnų ąžuolas |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠvenčionių rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Asvejos regioninis parkas • Labanoro regioninis parkas • Sirvėtos regioninis parkas |
|  |
| Gamtiniai rezervatai | 
Girutiškio gamtinis rezervatas • Kiauneliškio gamtinis rezervatas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Adutiškio telmologinis • Algirdėnų telmologinis • Antaliedės botaninis zoologinis • Antanų pedologinis • Baltasamanės telmologinis • Buivydžių hidrografinis • Gelednės botaninis • Eituniškės telmologinis • Kunigiškės kraštovaizdžio • Maldžiūnų kraštovaizdžio • Pagilūtės telmologinis • Perūno telmologinis • Žeimenos ichtiologinis • Žeimenos kraštovaizdžio |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Adutiškio-Guntauninkų miškų • Gelednės miško |
|  |
| Atkuriamieji sklypai | 
Pabradės |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Lino verdenė • Ožkos akmuo |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Abejučių ąžuolas • Adamavo ąžuolas • Aiseto pusiasalis • Alnio pusiasalis • Argirdiškės pušis • Baltagalio pušis • Cirkliškio ąžuolas • Dotenėnų liepa • ~~Gaigalinio kadagys~~ • Grybų ąžuolas • Janavo akmuo • Januliškio maumedžiai • Joniškės liepa • Juodalksnis Gumbulis • Karpakėlio pirmasis ąžuolas • Kiauneliškio dviviršūnė pušis (Aukščiausia Lietuvos pušis) • Kretuonių antrasis ąžuolas • ~~Kretuonių pirmasis ąžuolas~~ • Labanoro pušys • Laužėnų ąžuolas • Laužėnų liepa • Liepų Pavėsinė • Lūšnios pušis • Mažųjų Siaurių pusiasalis • ~~Medišionių liepos~~ • Obelų Rago trylikamienis kadagys • Peršokšnos piramidinė eglė • Purvino antrasis ąžuolas • Pušis su Koja • Šakalių akmuo |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Bielionių ąžuolas • Grybų liepos |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RUtenos rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Labanoro regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Alių telmologinis • Balčių telmologinis • Indubakių geologinis • Pakalnių geomorfologinis • Stabulankių geologinis • Vaiskūnų geomorfologinis • Vajelių geologinis • Žiezdrių kraštovaizdžio |
|  |
| Savivaldybės draustiniai | 
Ąžuolijos botaninis-zoologinis • Vyžuonų botaninis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Akmenys „Mokas ir Mokiukas" • Vosgėlių akmuo |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Bikūnų daugiakamienė liepa • Kartuvių kalnas • Klykių ąžuolas • Lygamiškio (Krokulės) šaltinis • Pakalnių ąžuolas • Rašės versmės Laumės Akys • Šeimyniškių atodanga ir konglomerato uola • Šuminų pušis • Utenio akmuo • Ūniškių ąžuolas • Varniškių II ąžuolas • Varniškių liepa |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Akmuo „Laumės valtis" • Biliakiemio Puntukas • Laumės akmuo • Varniškių šaltinis • Žiezdrių akmuo |

 |