| Maldyvų Respublikamald. ދިވެހިރާއްޖޭގެ ޖުމްހޫރިއްޔާ*Dhivehi Raajjeyge Jumhooriyyaa*
 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Maldyvų vėliava | Maldyvų herbas |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**Maldyvų himnas |
| Maldyvai žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | Maldyvų kalba (Dhivehi) |
| **Sostinė** | Malė |
| **Didžiausias miestas** | Malė |
| **Valstybės vadovai** | Mohamed MuizzuPrezidentas |
| **Plotas**  – Iš viso   – % vandens |   298 km2 (206)   |
| **Gyventojų**   – 2017  – Tankis |  375 867 (178)1102,5 žm./km2 (11) |
| **BVP**  – Iš viso  – BVP gyventojui | 20122,841 mlrd. $ (-)8,751 $ (-) |
| **Valiuta** | Rufija (Rf) |
| **Laiko juosta** – Vasaros laikas | UTC +5 netaikomas |
| **Nepriklausomybė** Paskelbta | nuo Jungtinės Karalystės 1965 m. liepos 26 d. |
| **Interneto kodas** | .mv |
| **Šalies tel. kodas** | 960 |

**Maldyvų Respublika** (**Maldyvai** ދިވެހިރާއްޖެ = *Dhivehi Raa’je*) – salų valstybė Indijos vandenyne, į pietvakarius nuo Indijos.

Istorija
--------

|  |
| --- |
| **Maldyvų istorija** |
| Budizmas Maldyvuose |
| Mėnulio dinastija |
| Hilali dinastija |
| Uthimu dinastija |
| Isdhu dinastija |
| Dhijamigili dinastija |
| Hura dinastija |
| *Kolonijiniai Maldyvai* |
| Maldyvų Respublika |

*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų istorija*.
Žinios iš ankstyvosios Maldyvų istorijos labai miglotos. Pasak legendos, Sinhalos princas Koimalė (spėjama, apie V a.) užplaukė ant seklumos su savo žmona (Šri Lankos karaliaus dukterimi) ir čia įkūrė savo sultonatą. Salos nuo XII a. buvo lankomos Arabijos jūros regiono pirklių ir puldinėjamos Mopla piratų (iš Indijos Keralos). XVI a. salas pajungė portugalai ir valdė 15 m. (1558–1573 m.), kol juos išvijo patriotas, vėliau sultonas Muhamadas Thakurufaras Al Azamas. Salos buvo nepriklausomas musulmonų sultonatas (nors buvo britų protektoratas 1887–1965 m.). Nuo 1953 m. – respublika. 1965 m. liepos 26 d. Maldyvai gavo nepriklausomybę iš britų. Po to sultonai dar vadovavo 3 metus iki 1968 m. lapkričio 11 d. Nuo tada šalis vadinasi Maldyvų respublika. 1988 m. tamilai įsiveržė į Maldyvus, bet su Indijos vyriausybės pagalba Maldyvai išvijo juos iš šalies.

2016 m. spalio 13 d. Maldyvai paskelbė paliekantys Tautų Sandraugą. Tai padaryta prieštaraujant prieš šaliai pareikštus kaltinimus dėl žmogaus teisių pažeidimų bei demokratijos suvaržymų.

Politinė sistema
----------------

*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų politinė sistema*.
Maldyvai yra prezidentinė respublika. Prezidentas vadovauja vykdomajai valdžiai ir skiria ministrų kabinetą. Prezidentas siūlomas penkeriems metams slaptu balsavimu Majlyje (parlamente), o po to siūlymui pritaria tautos referendumas.

Maldyvų Majlis yra vienų rūmų, jam priklauso 50 narių, renkamų kas penkeri metai. Du nariai iš kiekvieno atolo renkami visuotiniu balsavimu. Aštuonis paskiria prezidentas, tai yra pagrindinis kelias, kuriuo moterys patenka į parlamentą. Šalyje pirmąkart pradėjo veikti politinės partijos 2005 m. liepos mėn. praėjus šešiems mėnesiams po rinkimų. Beveik 36 parlamento nariai prisijungė prie Maldyvų liaudies partijos (Dhivehi Raiyyathunge partija) ir išrinko prezidentą Gajuną vadu. Dvidešimt parlamento narių tapo opozicija ir prisijungė prie Maldyvų Demokratinės partijos. Du nariai liko nepartiniais. 2006 m. kovą prezidentas Gajunas paskelbė detalią reformų darbotvarkę, kurioje nurodyta, kaip bus kuriama nauja konstitucija ir modernizuojama teisinė sistema. Kol kas svarbiausia įstatymų pataisa yra Žmogaus Teisių Įgaliojimo Aktas, kuris sudarytas pagal Paryžiaus principus.

50 parlamento narių posėdžiauja su tokiu pat skaičiumi paskirtų žmonių, sudarydami Konstitucinę Asamblėją, kuri buvo sutelkta prezidento iniciatyva parašyti modernią liberalią Maldyvų konstituciją. Asamblėja renkasi nuo 2004 m. liepos ir labai kritikuojama dėl lėto progreso. Dėl to viena kitą kaltina vyriausybė ir opozicija, bet nepriklausomi stebėtojai mano, kad dėl to kaltos silpnos parlamentinės tradicijos.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų administracinis suskirstymas*.
Maldyvai turi 26 natūralius atolus, kurie padalinti į 21 administracinį vienetą (20 administracinių vienetų ir Malės miestas).

Geografija
----------

Palydovinė Maldyvų nuotrauka
*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų geografija*.
Maldyvai yra žemiausia šalis pasaulyje, kurioje didžiausias natūralus žemės lygis yra 2,3 m virš jūros lygio, o kur yra pastatų, jis iškyla iki kelių metrų. Per pastarąjį šimtmetį jūros lygis pakilo apie 20 cm, jei jis toliau kils gali iškilti grėsmė Maldyvų egzistavimui.

Maldyvus sudaro 1196 salos, iš kurių 203 yra gyvenamos. Salos grupuojamos į 26 atolus.

Ekonomika
---------

*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų ekonomika*.
Maldyvų ekonomika daugiausia remiasi žvejyba ir turizmu. Beveik 1/5 pajamų yra gaunama iš turizmo. Maldyvuose auginami aitrieji pipirai, saldžiosios bulvės, kokosai ir soros.

Pagrindinis salos eksportas yra žuvis, taip pat kriauklelės, kokoso palmės pluoštas, žuvų maistas, kopra. Importuojami ryžiai, cukrus, kvietiniai miltai ir kiti gaminiai.

Gyventojai
----------

Mečetė Malėje
*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų demografija*.
Didžioji dauguma Maldyvų gyventojų yra divehiai – iš Indijos kilę gyventojai, vėliau ženkliai paveikti arabų. Taip pat yra daug imigrantų iš aplinkinių šalių: Indijos, Bangladešo, Nepalo, Šri Lankos.

Maldyvų salų gyventojai yra musulmonai sunitai. Islamas yra vienintelė valstybinė religija. Sąlyga gauti Maldyvų Respublikos pilietybę yra musulmonų tikėjimas. Religinė laisvė nesuteikiama.

Maldyvų kalba divehi yra kilusi iš viduramžių sinhaliečių kalbos, tačiau šiuo metu ji yra visiškai nepriklausoma.

Kultūra
-------

*Pagrindinis straipsnis – Maldyvų kultūra*.
Maldyviečių kultūra susidarė Indijos, Šri Lankos ir arabų kultūrų įtakoje.

Kita informacija
----------------

* Maldyvų ryšiai
* Maldyvų transportas
* Maldyvų karinės pajėgos
* Maldyvų tarptautiniai santykiai
* Maldyvų šventės

Išnašos
-------

1. ↑  The Maldives decides to leave the Commonwealth; commits to continue with its international engagement Archyvuota kopija 2016-10-14 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Maldives Atolls

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Maldyvai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Maldyvai**

Žemėlapiai:

* Maldyvų administracinis – politinis žemėlapis per ezilon.com
* Maldyvų žemėlapis per maps.google.co.uk

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠalių sąrašas **|** Azija |
| --- |
|  |
| 
Afganistanas | Armėnija | Azerbaidžanas | Bahreinas | Bangladešas | Brunėjus | Butanas | Egiptas | Filipinai | Gruzija | Indija | Indonezija | Iranas | Irakas | Izraelis | Japonija | Jemenas | Jordanija | Jungtiniai Arabų Emyratai | Kambodža | Kataras | Kazachija | Kinija | Kipras | Kirgizija | Kuveitas | Laosas | Libanas | Malaizija | Maldyvai | Mongolija | Mianmaras | Nepalas | Omanas | Pakistanas | Pietų Korėja | Rytų Timoras | Rusija | Saudo Arabija | Singapūras | Sirija | Šiaurės Korėja | Šri Lanka | Taivanas | Tadžikija | Tailandas | Turkija | Turkmėnija | Uzbekija | Vietnamas |
|  |
| 
**Kiti politiniai vienetai**: Abchazija | Gazos Ruožas | Honkongas | Kalnų Karabachas | Laisvasis Kašmyras | Makao | Pietų Osetija | Tamil Elamas | Turkų Kipras | Vakarų Krantas |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RTautų sandrauga |
| --- |
|  |
| 
Antigva ir Barbuda, Australija, Bahamos, Bangladešas, Barbadosas, Belizas, Botsvana, Brunėjus, Dominika, Gajana, Gana, Grenada, Indija, Jamaika, Jungtinė Karalystė, Kamerūnas, Kanada, Kenija, Kipras, Kiribatis, Lesotas, Malaizija, Malavis, Malta, Mauricijus, Mozambikas, Naujoji Zelandija, Namibija, Nauru, Nigerija, Pakistanas, Papua Naujoji Gvinėja, PAR, Ruanda, Saliamono salos, Samoa, Seišeliai, Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Siera Leonė, Singapūras, Svazilandas, Šri Lanka, Tanzanija, Tonga, Trinidadas ir Tobagas, Tuvalu, Uganda, Vanuatu, Zambija |

 |