**Didysis Libanas** – Prancūzijos mandatinė teritorija, sukurta 1920 m. Prancūzijai dalinant pagal Tautų Sąjungos mandatą valdytą Siriją į 6 valstybes, dabartinės Libano valstybės pirmtakas.

Prancūzijos Sirijos mandatas buvo sukurtas pasibaigus Pirmajam pasauliniam karui. Pagal 1920 m. Sevro sutartį buvusi Osmanų imperija buvo padalinta, ir keturios buvusios jos dalys tapo Tautų Sąjungos mandatinėmis teritorijomis, kurias Tautų Sąjungos vardu laikinai valdė D. Britanija ir Prancūzija. D. Britanija gavo Palestinos mandatą ir Irako mandatą, o Prancūzija - Sirijos mandatą (jo sričiai priklausė ir Libanas). 

Didžiojo Libano 5 piastrų moneta (1924)
1920 m. rugsėjo 1 d. generolas *Gouraud* paskelbė Didžiojo Libano valstybės (pranc. *État du Grand Liban*) įkūrimą. Naujosios valstybės ribos sutapo su dabartinio Libano ribomis, sostinė - Beirutas. Naujosios Prancūzijos užjūrio teritorijos vėliava tapo Prancūzijos vėliava su Libano kedro atvaizdu. 

Naujasis darinys buvo pavadintas *Didžiuoju Libanu*, kadangi prie buvusios autonominės srities Libano kalno (įkurta 1861 m. siekiant apsaugoti vietinę krikščionių populiaciją) buvo prijungti Osmanų imperijos rajonai Tripolis ir Sidonas bei Bekaa slėnis. 

Pirmoji Libano konstitucija buvo paskelbta 1926 m. gegužės 26 d. po to kelis kartus taisoma. Ji sukurta remiantis Prancūzijos Trečiosios respublikos konstitucija, pagal ją valstybę valdė dviejų rūmų parlamentas su žemaisiais rūmais ir senatu (vėliau šis buvo panaikintas), prezidentas ir ministrų taryba. Prezidentą rinkdavo Žemesnieji rūmai šešeriems metams, prezidentas negalėjo būti renkamas dviem kadencijoms iš eilės. Žemesniųjų rūmų deputatai buvo renkami pagal rinkėjų tikėjimą.

Tradicija didžiuosius politinius valstybės vadovus bei aukštuosius viešosios valdžios pareigūnus rinkti pagal tai, kokią proporciją gyventojų tarpe sudaro įvairios religijos, sustiprėjo Didžiojo Libano laikais. Pvz. prezidentas turi būti krikščionis maronitas, premjeras sunitas, Žemesniųjų rūmų spikeris - šiitas. Teoriškai Žemesnieji parlamento rūmai turėjo atlikti įstatymo kūrimo funkcijas, bet faktiškai įstatymus rengdavo vykdomoji valdžia ir perduodavo Žemesniesiems rūmams, kurie automatiškai juos patvirtindavo. Pagal konstituciją Prancūzijos vyriausiasis komisaras tebeturėjo aukščiausią valdžią, prieš ką pradžioje protestavo Libano nacionalistai. Pirmuoju Libano prezidentu buvo išrinktas *Charles Debbas*, graikas stačiatikis praėjus vos trims dienoms po konstitucijos priėmimo.

1932 m. baigiantis pirmajai Debaso kadencijai dėl prezidento posto varžėsi *Bishara al-Khuri* ir *Émile Eddé*, kartu pasidalino ir Žemesnieji rūmai. Kaip sprendimą pato situacijai išspręsti kai kurie deputatai kompromisiniu pretendentu pasiūlė Ministrų tarybos pirmininką ir Tripolio musulmonų lyderį šeichą *Muhammad al Jisr*. Tačiau Prancūzijos vyriausiasis komisaras *Henri Ponsot* 1932 m. gegužės 9 d. suspendavo konstituciją ir pratęsė Debaso kadenciją vieneriems metams. Taip jis neleido prezidentu išrinkti musulmono. Prancūzijos vyriausybė, nepatenkinta *Ponsot* sprendimu, pakeitė jį grafu *Damien de Martel*, kuris 1934 m. sausio 30 d. vieneriems metams prezidentu paskyrė *Habib Pacha Es-Saad*, kurio kadencija vėliau buvo pratęsta dar vieneriems metams.

1936 m. sausio 30 d. prezidentu buvo išrinktas *Émile Eddé*. Po metų jis dalinai atstatė 1926 m. konstitucijos veikimą ir organizavo rinkimus į Žemesniuosius rūmus. 
  
1939 m. rugsėjo mėn. Prancūzijos vyriausiasis komisaras vėl suspendavo konstituciją.

Pirmoji Libano vėliava - ranka pieštas projektas, ant kurio pasirašė Libano parlamento deputatai (1943 m. lapkričio 11 d.
Libanas nepriklausomybę gavo 1943 m. o Prancūzijos kariuomenė išvyko 1946 m.

Nuorodos
--------

1. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKolonijos Azijoje |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RBuvusios Portugalijos kolonijos Azijoje |
| --- |
|  |
| Pietvakarių Azija | 
Gamru · Soharas · Ormuzas · Kurajatas · Kalkatas · Muskatas · Džulfaras · Bachreinas · Katifas · Matrahas · Chor Fakanas · Sibas · Kešmas · Chasabas · Libedija · Kalba · Madha · Diba al-Hisnas · Kongas |
|  |
| Portugalų Indija | 
Lakadivai · Kačimas · Kananoras · Kilonas · Palipuramas · Negapatamas · Goa · Kalikutas · Pulikatas · Čaulis · Milaporas · Čitagongas · Čalė · Salsetė · Bombėjus · Ponanis · Basaimas · Kranganoras · Suratas · Tutikorinas · Damanas ir Diu · Mangaloras · Huglis · Masulipatnamas · Maldyvai · Ceilonas · Dadra ir Nagar Havelis |
|  |
| Pietryčių ir Rytų Azija | 
Malaka · Molukai · Makasaras · Makao · Dedžima · Timoras |

 |
|  |
| 

| Ž • A • RPrancūzijos kolonijos Azijoje ir Okeanijoje |
| --- |
|  |
| Sirija | 
Alepas · Damaskas · Alavitų valstybė · Didysis Libanas · Džabal al-Druzas · Aleksendretos sandžakas |
|  |
| Prancūzijos Indija | 
Čandanagaras · Koromandelio krantas · Madrasas · Mahė · Pondišeris · Karaikalis · Janaonas |
|  |
| Prancūzijos Indokinija | 
Kambodža · Laosas · Anamas · Kočinčina · Tonkinas · Guangdžouvanas |
|  |
| Okeanija | 
Naujieji Hebridai · Akaroa · **Polinezija** · **Naujoji Kaledonija** · **Valis ir Futuna** |

 |
|  |
| 

| Ž • A • RBritanijos kolonijos Azijoje ir Okeanijoje |
| --- |
|  |
| Pietvakarių Azija | 
Adenas · Afganistanas · Muskatas ir Omanas · Sutartinis krantas · Kipras · Kuveitas · Mesopotamija · Transjordanija · Palestina · Pietų Arabija · **Akrotiris ir Dekelija** |
|  |
| Pietų Azija | 
Bengalija · Ceilonas · Maldyvai · Indija · Butanas |
|  |
| Pietryčių ir Rytų Azija | 
Malaja (Benkulenas · Penangas · Singapūras · Sąsiaurio gyvenvietės · Labuanas · Federacinės Malajų valstijos) · Saravako karalystė · Saravako kolonija · Šiaurės Borneo · Brunėjus · Sulu · Malajų Sąjunga · Malajos Federacija · Kon Dao · Manila · Bangka · Veihajus · Honkongas |
|  |
| Australija ir Naujoji Zelandija | 
Naujasis Pietų Velsas · Tasmanija · Oklendo salos · Kvinslandas · Svono upės kolonija · Pietų Australija · Naujoji Zelandija · Viktorija · Australijos Sandrauga · Naujosios Zelandijos dominija |
|  |
| Okeanija | 
Naujieji Hebridai · **Pitkerno salos** · Fidžis · Vakarų Ramiojo Vandenyno Teritorijos · Papua · Rarotonga · Tokelau · Gilberto ir Eliso salos · Saliamono salos · Tonga · Niuė · Nauru · Naujoji Gvinėja · Papua ir Naujoji Gvinėja |

 |
|  |
| 

| Ž • A • RNyderlandų kolonijos Azijoje |
| --- |
|  |
| Pietvakarių Azija | 
Persija |
|  |
| Nyderlandų Indija | 
Bengalija · Suratas · Koromandelis · Malabaras · Ceilonas · Birma |
|  |
| Pietryčių ir Rytų Azija | 
Ambono gubernija · Bandos salos · Selebai · Formoza · Malaka · Rytų Indijos · Dedžima |

 |
|  |
| 

| Ž • A • RKitų šalių kolonijos Azijoje ir Okeanijoje |
| --- |
|  |
| Vokietijos | 
Kiaučou koncesija · Tiandzino koncesija · Vokietijos Naujoji Gvinėja · Vokietijos Samoa |
|  |
| Ispanijos | 
Ispanijos Formoza · Ispanijos Rytų Indijos |
|  |
| Japonijos | 
Taivanas · Korėja · Kvantungas · Karafutas · Pietų Ramiojo Vandenyno Mandatas · Mandžu valstybė · Mengdziu |
|  |
| Naujosios Zelandijos | 
**Kuko Salos** · **Tokelau** · **Niuė** · Papua |
|  |
| JAV | 
**Havajai** · Filipinai · **Guamas** · **Amerikos Samoa** · **Mergelių Salos** · Ramiojo vandenyno salų globojamoji teritorija · **Marianos Šiaurinės Salos** |
|  |
| Kitos | 
Danijos Indija · Velykų sala |

 |

 |

 |