|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Juanų dinastija** (kin. 元朝, pinyin: *Yuáncháo*, mongoliškai  Dai Ön Yeke Mongghul Ulus) – mongolų dinastija, valdžiusi Kiniją nuo 1271 iki 1368 m. po Songų dinastijos, prieš Mingų dinastiją.

Istorija
--------

### Juanų dinastijos pradžia

Oficialiai pirmasis Juan imperatorius buvo *Temüjin* (Čingischanas). Išsikovojęs valdžią savo gentyje, tuo metu nominaliai valdytoje džurčenų Dzin dinastijos, Temüjinas ėmė puldinėti gretimas gentis. Derindamas diplomatiją, karinę jėgą, žmonių valdymą, Temüjinas suvienijo paskiras gentis į vieną tautą. Tuomet jis gavo vardą Čingischanas„ – "Visuotinis valdovas". Tai buvo Mongolijos gimimas.

Savo įpėdiniu Čingischanas pasirinko trečiąjį sūnų *Ogedei* ir nurodė, kaip iš jo tiesioginių palikuonių turės būti renkami būsimieji chanai.

Chubilajus
Mongolai tęsė nukariavimus. 1209 m. Vakarų Sia (Xi Xia) imperatorius pripažino Čingischano viršenybę. 1234 m. galutinai įveikta Dzin dinastija (džurčenų valstybė). Tuomet prasidėjo konfliktai su Pietų Song, o 1235 m. – karai. Möngke chanas užėmė Junaną, įsiveržė į Indokiniją. Šio chano nukariavimai palengvino galutinį Song sužlugdymą. Möngke chanui mirus nuo dizenterijos, mongolų imperijoje prasidėjo pilietinis karas, gerokai susilpninęs valstybę. Naujas chanas buvo **Chubilajus**, Čingischano vaikaitis.

Chubilajus chanu tapo 1260 m. 1264 m. nauja savo sostine paskelbė ir perstatė Khanbaliq miestą (Dàdū 大都, dab. Pekinas). Puolė Pietų Song. 1271 m. įkūrė **Juan dinastiją**. 1272 m. Dadu tapo Juan sostine. 1279 m. Juan pajėgos užėmė Guangdžou – ši data žymi Pietų Song pabaigą ir tikrąjį Juan įsitvirtinimą Kinijos regione. Chubilajus tapo Kinijos imperatoriumi ir pradėjo reformuoti valdymą. Stengėsi tapti absoliučiu monarchu, reformavo daug valdžios institucijų, ypač mokesčių tarnybas.

Nors Chubilajus teoriškai buvo visos Mongolijos imperijos valdovas, jam labiausiai rūpėjo Kinija. Po jo mirties 1294 m. imperija praktiškai subyrėjo į nepriklausomus chanatus.

### Valdymas

| History of ChinaHistory of China |
| --- |
| **Kinijos istorija** |
| Legendiniai valdovai |
| Sia dinastija |
| Šangų dinastija |
| Džou dinastija |
| Činų dinastija |
| Hanų dinastija |
| Šešių dinastijų laikotarpis |
| Trys valstybės |
| Vakarų Dzin |
| Pietų ir šiaurės dinastijos |
| Sui dinastija |
| Tangų dinastija |
| 5 dinastijos ir 10 karalysčių |
| Songų dinastija |
| Juan dinastija |
| Mingų dinastija |
| Čingų dinastija |
| Kinijos Respublika |
| Kinijos Liaudies Respublika |

|  |
| --- |
| **Mongolijos istorija** |
| Šiongnu (imperija), Dinglingai |
| Šianbai (konfederacija) |
| Tabgačai, Tiele |
| Žoužanų kaganatas |
| Tiurkų kaganatas |
| Uigūrų kaganatas |
| Kirgizai (Kaganatas) |
| Kidaniai (Liao) |
| Mongolų imperija |
| Juan dinastija |
| Šiaurės Juan dinastija |
| *Čing dinastija* |
| Mongolijos Liaudies Respublika |
| Mongolija |

Visuomenė buvo padalinta į grupes: mongolus, Centrinės Azijos tautas (tibetiečiai, uigūrai), hanius ir pietinių regionų tautas. Svarbiausi postai atitekdavo tik mongolams. Daugiausia privilegijų turėjo mongolai ir kitos ne kinų tautos, o kinai gaudavo tik smulkesnius postus. Kinams taip pat būdavo skiriamos sunkiausios bausmės, įvestos įvairios kvotos tautybėms, pvz. valstybiniuose egzaminuose, buvo draudžiama tuoktis žmonėms iš skirtingų grupių.

Paveldėjimo problema Juan dinastijoje buvo ryški. Chubilajus savo įpėdiniu pasirinko sūnų Džendziną (*Zhenjin*), tačiau šis mirė anksčau už tėvą, todėl kitu imperatoriumi tapo Džendzino sūnus **Čengdzongas** (*Chengzong*). Nors jis tęsė daugelį senelio darbų, jo valdymo laikotarpiu Juan dinastija ėmė smukti. Kitas imperatorius buvo **Udzongas** (*Wuzong*), sustabdęs Kublajaus pradėtus darbus. Jo valdymas pasižymėjo finansiniais sunkumais. Ketvirtasis imperatorius *Žendzongas* (*Renzong*) buvo paskutinis stipresnis imperatorius. Jis buvo atviras Kinijos kultūrai, kas sukėlė mongolų elito nepasitenkinimą. Žendzongas įvedė egzaminus norintiems tapti valdininkais.

### Žlugimas

Pagrindinės Juan žlugimo priežastys buvo netvarka mongolų administracinėse taisyklėse, valdininkų godumas, popierinių pinigų infliacija, kinų patiriama priespauda, valstietijos skurdas. Dėl šių priežasčių 1351 m. prasidėjo maištai, ypač gausūs aplink Šandongo provinciją. Pagrindinis judėjimas vadinosi „Raudonieji raiščiai".

Dinastija buvo viena iš trumpiausiai valdžiusių Kinijos dinastijų. Kublajaus įpėdiniai ilgainiui sinizavosi ir prarado įtaką kituose mongoliškuose kraštuose Azijoje: ten į juos žiūrėta kaip į „pernelyg kiniškus". Pamažu jie prarado valdžią ir Kinijoje. Paskutinių Juan imperatorių valdymo laikotarpiai buvo trumpi, pilni intrigų. Šalyje siautė plėšikai, o Juan armija nesikišo. Imperatorius **Ingdzongas** (*Yingzong*) valdė tik dvejus metus, jį nuvertė penki princai ir į sostą pasodino *Taidingdi*. Paskutinį Kublajaus įpėdinį iš sostinės 1368 m. išvijo Ming dinastijos įkūrėjas Džu Juandžangas.

### Tolesnė dinastijos istorija

*Pagrindinis straipsnis: Šiaurės Juan dinastija*

Mongolai pasitraukė į Mongoliją, kur toliau gyvavo Juan dinastija, istorikų vadinama „šiaurės Juan". Ming ir Juan dinastijos viena kitos legitimumą neigė, tačiau istorikai legitimiąja dinastija laiko Ming.

1380 m. kinų kariuomenė įsiveržė į Mongoliją ir 1388 m. išplėšė pergalę. Į nelaisvę paimta apie 70 000 mongolų, sugriauta mongolų sostinė Karakorumas. Po aštuonerių metų į Mongolijos sostą atsisėdo Kublajaus palikuonis **Yesüder**. Mongolai mokėjo Ming dinastijai duoklę.

XVII a. mongolus puldinėjo mandžiūrai. 1634 m. paskutinis mongolų didysis chanas **Ligdan** mirė pakeliui į Tibetą. Jo sūnus pasidavė mandžiūrams ir atidavė jų valdovui Juan imperatoriaus antspaudą. Pastarasis valdovas 1636 įkūrė Čing dinastiją kaip Juan dinastijos įpėdinę.

Kultūra Juan laikotarpiu
------------------------

Marko Polo pas Kublai chaną. Iliustracija iš Marko Polo knygos.
Mongolai mažai domėjosi kinų kultūra.

Čingischanas buvo palankus daoizmui, bet vėliau ypač suklestėjo tibetietiškas budizmas. Juan valdžia buvo palanki islamui, formavosi musulmonų bendruomenės.

Mongolai pertvarkė ir patobulino kelių sistemą. Norint užkirsti kelią badui, visoje imperijoje pristatyta grūdų saugyklų. Perstatytas Pekinas ir rūmai jame.

Juan laikotarpiu ypač vystėsi drama ir romanas, plito rašytinė kalba. Klestėjo prekyba tarp Rytų ir Vakarų. Į Vakarus atėjo kiniški išradimai: parakas, spausdinimas, porcelianas, žaidimo kortos, medicininė literatūra. Valdant Kublai chanui, Kinijoje lankėsi Marko Polo. Keliautojai iš Vakarų į Kiniją atvežė naujovių, pvz. pagalbą hidraulinėje inžinerijoje. Kinijoje atsirado maistinis augalas gaolianas.

Valdovai
--------

| Šventyklos vardas1 | Pomirtinis vardas | Chano titulas | Asmeninis vardas | Valdymo metai | Laikotarpiai² |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tàizǔ太祖 | – | Čingischanas | Borjigin TemujinBèi’érzhījīn Tiěmùzhēn 孛兒只斤鐵木真 | 1206-1227 | - |
| Ruìzōng睿宗 | – |  ? | Borjigin ToluiBèi’érzhījīn Tuōléi 孛兒只斤拖雷 | 1228 | - |
| Tàizōng太宗 | – | Ögedei chanas | Borjigin ÖgedeiBèi’érzhījīn Wōkuòtá 孛兒只斤窩闊台 | 1229-1241 | – |
| – | – | – | Töregene KhâtûnNǎimǎzhēn 乃馬真 | regentas 1241-1246 | - |
| Dìngzōng定宗 | – | Güyük chanas | Borjigin GüyükBèi’érzhījīn Guìyuó 孛兒只斤貴由 | 1246-1248 | - |
| – | – |  ? | Oghul GhaymishHǎimǐshī 海米失 | regentas 1248-1251 | - |
| Xiànzōng憲宗 | – | Möngke chanas | Borjigin MöngkeBèi’érzhījīn Ménggē 孛兒只斤蒙哥 | 1251-1259 | - |
| Shìzǔ世祖 | – | Kublai chanas | Borjigin KublaiBèi’érzhījīn Hūbìliè 孛兒只斤忽必烈 | 1260-1294 | Zhōngtǒng (中統 *džongtong*; 1260-1264)Zhìyuán (至元 *džijuan*; 1264-1294) |
| Chéngzōng成宗 | – | Temür Öljeytü chanas | Borjigin TemürBèi’érzhījīn Tiěmù’ěr 孛兒只斤鐵木耳 | 1294-1307 | Yuánzhēn (元貞 *juandžen*; 1295-1297)Dàdé (大德 *dade*; 1297-1307) |
| Wǔzōng武宗 | – | Qayshan Gülük | Borjigin QayshanBèi’érzhījīn Hǎishān 孛兒只斤海山 | 1308-1311 | Zhìdà (至大 *džida*; 1308-1311) |
| Rénzōng仁宗 | – | Ayurparibhadra | Borjigin AyurparibhadraBèi’érzhījīn Àiyùlíbálìbādá 孛兒只斤愛育黎拔力八達 | 1311-1320 | Huángqìng (皇慶 *huangčing*; 1312-1313)Yányòu (延祐 *janjou*; 1314-1320) |
| Yīngzōng英宗 | – | Suddhipala Gege’en | Borjigin SuddhipalaBèi’érzhījīn Shuòdébālá 孛兒只斤碩德八剌 | 1321-1323 | Zhìzhì (至治 *džidži*; 1321-1323) |
| Jìnzōng晉宗 | Tàidìng Dì泰定帝 | Yesün-Temür | Borjigin Yesün-TemürBèi’érzhījīn Yěsūntiěmùér 孛兒只斤也孫鐵木兒 | 1323-1328 | Tàidìng (泰定 *taiding*; 1321-1328)Zhìhé (致和 *džihe*; 1328) |
| – | Tiānshùn Dì天順帝 | Arigaba | Borjigin ArigabaBèi’érzhījīn Āsùjíbā 孛兒只斤阿速吉八 | 1328 | Tiānshùn (天順 *tianšun*; 1328) |
| Wénzōng文宗 | – | Jijaghatu Toq-Temür | Borjigin Toq-TemürBèi’érzhījīn Tútiěmùér 孛兒只斤圖鐵木兒 | 1328-1329ir 1329-1332 | Tiānlì (天曆 *tianli*; 1328-1330)Zhìshùn (至順 *džišun*; 1330-1332) |
| Míngzōng明宗 | – | Qoshila Qutuqtu | Borjigin QoshilaBèi’érzhījīn Héshìlà 孛兒只斤和世剌 | 1329 | - |
| Níngzōng寧宗 | – | Irinchibal | Borjigin IrinchibalBèi’érzhījīn Yìlínzhìbān 孛兒只斤懿璘質班 | 1332 | Zhìshùn (至順 *džišun*; 1332) |
| Huìzōng惠宗 | Shùndì順帝 | Toghan-Temür | Borjigin Toghan-TemürBèi’érzhījīn Tuǒhuān Tiěmùér 孛兒只斤妥懽鐵木兒 | 1333-1370 | Zhìshùn (至順 *džišun*; 1333)Yuántǒng (元統 *juantong*; 1333-1335)Zhìyuán (至元 *džijuan*; 1335-1340)Zhìzhèng (至正 *džidženg*; 1341-1368)Zhìyuán (至元 *džijuan*; 1368-1370 |
| *Juan dinastijos valdovai po to, kai iš Kinijos dinastiją išstūmė Ming, po Juan Šundi valdymo.* |
| Zhāozōng昭宗 | – | Biligtü chanas | Borjigin AyushiridaraBèi’érzhījīn Àiyùshílǐdálà 孛兒只斤愛育識里達臘 | 1370-1378 | Xuānguāng (宣光 *siuanguang*; 1371-1378) |
| – | – | Usakhal chanas | Borjigin Tögüs TemürBèi’érzhījīn Tuōgǔsī Tiěmùér 孛兒只斤脫古思鐵木兒 | 1378-1387 | Tiānguāng (天光 *tianguang*; 1378-1387) |
| 
1 Chanai iki Kublai chano vadinami vardais (pvz. Temujin) arba chano titulais. Po Kublaichano vartojamas dinastijos pavadinimas (Juan) + šventyklos arba pomirtinis vardas. Imperatorius, kurio chano titulas yra Yesün-Temür, vadinamas tik Juan Taiding Di. Paskutinis imperatorius vadinamas Juan Šundi.
2 Laikotarpio pavadinimas – imperatoriaus valdymo devizas, pagal kurį jo era skirstoma į atskirus laikotarpius. Skliausteliuose kursyvu – lietuviška pavadinimo transkripcija. |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juanų dinastija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMongolų imperijos palikuonės |
| --- |
|  |
| Juan imperija | 
 Šiaurės Juan: Šiaurės Chalcha **·**  Keturi oiratai (Džungarų **·**  Chošutų **·**  Kalmukų chanatai) |  |
|  |
| Čagatajaus chanatas | 
 Maveranachro chanatas / Timūridai (Didieji Mogolai) **·**  Mogulistanas (Jarkendo chanatas) |
|  |
| Ilchanatas | 
 Džalairidai **·**  Čobanidai |
|  |
| Aukso orda | 
**Baltoji orda**: Didžioji orda **·**  Kazanės chanatas **·**  Kasimo chanatas **·**  Krymo chanatas **·**  Astrachanės chanatas**Mėlynoji orda**: Nogajų Orda (Altyulos **·**  Didžioji **·**  Mažoji) **·**  Sibiro chanatas **·**  Uzbekų chanatas (Bucharos **·**  Chyvos **·**  Kokando chanatai) **·**  Kazachų chanatas (Vyresnysis **·**  Vidurinysis **·**  Jaunesnysis žuzai) |

 |