Koordinatės: 54°33′39″š. pl. 25°09′54″r. ilg.﻿ / ﻿54.560967°š. pl. 25.164868°r. ilg.﻿ / 54.560967; 25.164868

|  |
| --- |
| **Vilniaus rajono  Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Vilniaus rajono  Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| Vilniaus rajono  Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla |
| **Adresas** | Keturiasdešimt Totorių , Vilniaus raj. |
| **Direktorius(-ė)** | Danuta Klopova |
| **Mokinių skaičius** | 71 |
| **Įkūrimo data** | 1886 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 18 |

**Vilniaus rajono Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Vilniaus raj. Keturiasdešimt Totorių , Vytauto g. 31, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba ir lenkų kalba. Įstaigos kodas 191318939. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

Istorija
--------

1886-1915 m. Skurbutėnų kaime veikė carinė liaudies mokykla. Mokyklą išlaikė Trakų pavieto savivaldybė (ziemstvo). Ji mokėjo mokytojams atlyginimą, teikdavo mokymo priemonių, rūpinosi šildymu. Mokykloje buvo keturi skyriai. Į mokyklą vaikai ėjo rudens ir žiemos mėnesiais, pamokos vyko tik rusų kalba. Vaikai buvo mokomi skaityti, rašyti, skaičiuoti. Tikybos pamokos buvo privalomos. Mokymo ir išsilavinimo lygį tikrino Vilniaus - Trakų pavieto mokyklų inspektorius. Visos liaudies mokyklos buvo tiesiogiai pavaldžios Rusijos caro pavietų administracijai. Mokykla Skurbutėnuose buvo vienintelė dideliame Tarpupio valsčiuje, kuriame gyveno apie 12-13 tūkstančių gyventojų. Kai kurie mokiniai turėdavo įveikti 15 km atstumą, kad pasiektų mokyklą.

Iki pirmojo pasaulinio karo mokykla buvo įsikūrusi nedidelėje kaimo troboje. Karui baigiantis, 1919 m. mokykla darbą atnaujino. Mokytojais dirbo kelias gimnazijos klases baigę iš centrinės Lenkijos atvykę asmenys, valstybės pakraščiuose ieškantys uždarbio. 1922 m. mokykla persikėlė į buvusio valsčiaus pastatą. Mokyklos pastate gyveno ir mokytojas, mokėsi 36 vaikai. Mokykloje trūko vadovėlių, sąsiuvinių, paprasčiausių mokymo priemonių. Mokymo programa nenumatė tokių dalykų kaip istorija, geografija, gamtos pažinimas. Šių dalykų žinių mokiniai pasisemdavo iš skaitinių. Didelis dėmesys mokykloje buvo skiriamas dailyraščiui. Svarbiu mokymo dalyku buvo ir tikyba. Kartą per savaitę mokyti tikybos iš Senųjų Trakų atvykdavo kunigas.

1921 m. į Skurbutėnus atvyko jaunas mokytojas Jan Hopko su žmona Genowefa ir vadovavo mokyklai iki 1939 m. Jis buvo energingas visuomenės veikėjas visame Vilniaus - Trakų paviete. Drauge su kitais mokytojais leido dvisavaitinį visuomeninį - kultūrinį laikraštį „Lentvario balsas" (lenk. *Głos Landwarowski*), bendradarbiavo su kitais laikraščiais ir žurnalais, rašė eilėraščius ir noveles. Mokykloje įkūrė saviveiklos būrelį. Jo vadovaujami kaimo artistai ne kartą dalyvavo Vilniaus radijo stoties laidose.

1940-1943 m. žiemomis veikė 3 skyrių lietuvių mokyklėlė. 1946 m. pradinei mokyklai ėmėsi vadovauti Viktorija Purvaneckaitė. 1951 m. įsteigta penkta klasė. Mokymas vyko lenkų kalba. 1953 m. mokykla tapo septynmetė. Mokykla plėtėsi, klasėse daugėjo mokinių. 1965 m. greta esančiame Keturiasdešimt Totorių kaime pastatytas naujas tipinis mokyklos pastatas. Tuo laikotarpiu mokykloje mokėsi daugiausia, apie 150 mokinių. Mokykloje klestėjo saviveikla ir sportas. Vaikų šokių kolektyvai, kuriems vadovavo mokytoja Jadvyga Adomaitienė, tris kartus dalyvavo Respublikinėse dainų šventėse. Šaškininkų ir kvadrato žaidėjų komandos, vadovaujamos Adolfo Kodzio, 4 kartus dalyvavo Lietuvos pirmenybių finaluose. 1970 m. aršiųjų rusifikacijos šalininkų pastangomis mokykloje ugdymo procesas imtas organizuoti rusų kalba. Tai tęsėsi beveik 20 metų.

Lietuvos Nepriklausomybės atkūrimo metais vėl atsirado lenkų klasės. 1995 m. įsteigta pirmoji klasė lietuvių dėstoma kalba. 

Šiuo metu Keturiasdešimt Totorių pagrindinė mokykla yra pagrindinio ugdymo skyrius, priklausantis Vilniaus r. Pagirių gimnazijai.

Direktoriai
-----------

* 1951 m. Antoni Sienkievič;
* 1953 m. Ildefons Ajevski;
* 1982 m. Danuta Klopova.

Žymūs mokiniai
--------------

* Jan Czerwiński, Gdansko universiteto profesorius, habilituotas ekonomikos daktaras;
* Pavel Duchovski, Lietuvos Žemės ūkio akademijos profesorius, habilituotas žemdirbystės daktaras.

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2007-09-26 iš Wayback Machine projekto..