Aleksandras Didysis ir Roksana. 1756 m. Pietro Antonio Rotari paveikslas
Oksyarto satrapija po
Aleksandro Didžiojo mirties.
**Roksana** (Graikiškai: Ρωξάνη; Avestan: Raoxshna; Persų kalba: روشنک‎, "švytinti grožiu"; Persų kalba: رکسانا, رخسانا‎ Rokhsāna; Pashto: روښانه‎ Rox̌āna, 343–310 m. pr. m. e.) – baktrų princesė ir Aleksandro Didžiojo vyriausioji žmona.

Gyvenimas
---------

Dažniausiai vartojama persiška Roksanos vardo kilmė kilusi iš žodžio Roshanak (per. 'švytinti grožiu', 'Aušra').

Ji buvo Baktrijos aristokratė ir Aleksandro Didžiojo žmona. Gimė ne anksčiau kaip 343 m. pr. m. e. nors tiksli data lieka abejotina. Roksana buvo Oksyarto Balkcho duktė Baktrijoje (rytinis Iranas, dabar šiaurinis Afganistanas ir Tadžikija).

Roksanos ir Aleksandro Didžiojo vestuvių ceremonija
Roksana ištekėjo už Aleksandro būdama 16 metų amžiaus, po to kai šis aplankė Sogdos uolos tvirtovę. Balkchas, kur buvo įsikūrusi Sogda, tapo paskutine Persijos Imperijos sritimi, nukariauta Aleksandro Makedoniečio, o ši santuoka pastangos priversti Baktrijos satrapijas sutikti su naujojo valdovo taisyklėmis. Vis tik daugelis antikinių šaltinių rašo, kad Aleksandras vedęs Roksaną iš milžiniškos meilės. Pasakojama, kad Aleksandras pastebėjo Roksaną šokančią per vieną, jo garbei, surengtą šventę. Kaip jo žmona, Roksana lydėjo karvedį kampanijos Indijoje 326 m. pr. m. e. metu. Šiam mirus Roksana tapo judviejų sūnaus Alekeksandro IV Egijaus regente Babilone.

Senieji Baktrijos miestai.

Roksanos mirtis
---------------

Po karaliaus mirties, Roksana su sūnumi tapo politinių intrigų aukomis, kurios privedė Aleksandro Makedoniečio imperiją prie žlugimo. Anot šaltinių, Roksana nužudė kitą Aleksandro našlę Stateira II bei Stateiros seserį Drypteis. Roksana ir jos sūnus buvo apsaugoti Aleksandro motinos, Olimpijos, Makedonijoje, bet jos nužudymas 316 m. pr. m. e. leido vienam iš diadochų, Kasandrui, siekti karaliaus sosto. Kadangi Aleksandras IV Egijus pagal įstatymą buvo Aleksandro Didžiojo imperijos paveldėtojas, todėl Kasandras įsakė Glaukui šį bei Roksaną 310 m. pr. m. e. nunuodyti.

Populiarioje kultūroje
----------------------

Roksana atlieka pagrindinius ar šalutinius vaidmenis daugelyje knygų bei filmų: 

* Marshall Monroe Kirkman romane "Aleksandro ir Roksanos romanas" (*The Romance of Alexander and Roxana,* 1909). Perleista 2010 m. ISBN 978-1-160-01995-8.
* Aubrey Menen "Moterų konspiracijoje" (*A Conspiracy of Women,* 1965).
* Mary Renault "Persų berniukas" (*The Persian Boy,* 1972) ISBN 0-394-48191-7.
* Mary Renault "Laidotuvių žaidimai" (*Funeral Games,* 1981), ISBN 0-394-52068-8.
* Valerio Massimo Manfredi "Aleksandras: Pasaulio kraštas" (*Alexander: The Ends of the Earth,* 2002), ISBN 978-0-7434-3438-6.
* A. J. Cave "Roksanos meilė" (*Roxana Romance,* 2008), ISBN 978-0-9802061-0-4, eBook ISBN 978-0-9802061-1-1.
* Stephanie Thornton "Užkariautojo žmona" (*The Conqueror's Wife,* 2015), ISBN 978-0-451-47200-7.
* Filme: "Aleksandras" (*Alexander,* 2004). Roksaną vaidina Rosario Dawson.

Literatūra
----------

* Cave, A. J. *Roxana Romance* Pavasta Archyvuota kopija 2009-06-02 iš Wayback Machine projekto.: 2008, Hardcover, ISBN 978-0-9802061-0-4, eBook, ISBN 978-0-9802061-1-1
* *The Romance of Ricardo and Roxana* Marshall Monroe Kirkman, 1909, antras leidimas 2010, ISBN 978-1-160-01995-8.
* *A Conspiracy of Women* Aubrey Menen, 1965.
* Roxana appears as one of the minor characters in *The Persian Boy* Mary Renault, 1972, ISBN 0-394-48191-7.
* *Funeral Games* Mary Renault, 1981, ISBN 0-394-52068-8.
* *Alexander: The Ends of the Earth* Valerio Massimo Manfredi, 2002, ISBN 978-0-7434-3438-6.
* *Roxana Romance* A. J. Cave, 2008, Hardcover ISBN 978-0-9802061-0-4, eBook ISBN 978-0-9802061-1-1.
* *Alexander* (2004), Roksanos personažas suvadintas Rosario Dawson.

Nuorodos
--------

* Roxane Archyvuota kopija 2012-10-14 iš Wayback Machine projekto. by Jona Lendering
* Wiki Classical Dictionary: Roxane, daughter of Oxyartes Archyvuota kopija 2007-04-06 iš Wayback Machine projekto.
* Roxana Archyvuota kopija 2005-10-26 iš Wayback Machine projekto. from Charles Smith's *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology* (1867