*Kitos reikšmės – Eglė (reikšmės).*

| **Eglė (*Picea*)** |
| --- |
| Ajaninė eglė (Picea jezoensis)Ajaninės eglės (*Picea jezoensis*) viršūnė su nesubrendusiais kankorėžiais |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Pušūnai  *( Pinophyta)* |
| Klasė: | Pušainiai  *( Pinopsida)* |
| Šeima: | Pušiniai  *( Pinaceae)* |
| Pošeimis: | Piceoideae  *( Piceoideae)* |
| Gentis: | Eglė  *( Picea)* |

 |
| Binomas |
| ***Picea***A. Dietr. 1824 |

**Eglė** (*Picea*) – pušinių (*Pinaceae*) šeimos medžių gentis. Eglės yra vienintelė *Piceoideae* pošeimio gentis.

Paprastosios eglės (*Picea abies*) morfologija
Himalajinės eglės šakelės ir išaugę jauni spygliukai (šviesesnė spalva)
Baltosios eglės (*Picea glauca*) kankorėžiai ir spygliukai
Paprastosios eglės *„Old Tjikko"* šaknų sistemos genetiniams klonams apie 9560 metų

Eglių požymiai
--------------

Eglės yra visžaliai ir vienkamieniai medžiai. Eglių laja kūgiška, smailiaviršūnė. Krūmo pavidalo kamienas susidaro tik ypatingomis augimo sąlygomis.

Išauga iki 20-60 m aukščio, atskirais atvejais dar aukštesnės, ypač tai būdinga sitkinėms eglėms, kurios vienas individas išmatuotas esantis **96,7 m** aukščio. Eglių kamienai iki 1 m, rečiau iki 2,5 m, kai kurių rūšių iki 4,5 metro skersmens. Kaip pavyzdys Lietuvoje įprastai auganti paprastoji eglė priklausomai nuo jos paplitimo arealo Europoje, išauga apie 30 m, švelnesnio klimato Europos vietose kartais iki **63 m** aukščio. Aukščiausia Lietuvos eglė auga Prienų šile, žinoma kaip  Balkasodžio arba Noriūnų miško eglė, jos aukštis 44,3 m, kamieno apimtis 1,3 m aukštyje – 205 cm, amžius – 90 metų (2009 m.).

Eglių žievė rausvai ruda, senų medžių suaižėjusi. Spygliai keturbriauniai ir ant ūglio išsidėstę spirališkai. Vyriškieji strobilai geltoni ar raudoni, o moteriškieji – gelsvai žali, žali ar raudoni. Kankorėžiai nusvirę.

Eglių dauginimasis
------------------

Pavasarį ant jaunų šakelių susidaro smulkūs vyriškieji ir stambūs moteriškieji kankorėžiai. Jie sudaryti iš žvynelių. Vyriškajame kankorėžyje subręsta daug smulkių sporų, iš kurių susidaro žiedadulkės su oro pūslelėmis. Moteriškajame kankorėžyje yra sėklapradžiai. Jei ant jų vėjas atneša žiedadulkių, įvyksta apdulkinimas. Apdulkinto moteriškojo kankorėžio žvyneliai sandariai užsidaro ir užsiklijuoja sakais. Žiedadulkės sudygsta sudarydamos dulkiadaigius. Juose formuojasi vyriškos gametos – spermiai, o sėklapradžiuose iš didelės sporos susidaro moteriškoji gameta – kiaušialąstė. Uždarytame kankorėžyje po kurio laiko įvyksta apvaisinimas, t. y. spermiai dulkiadaigiu pasiekia kiaušialąstes ir jas apvaisina. Taigi, skirtingai nuo samanų ir sporinių induočių, plikasėkliai gali be vandens pernešti vyriškąsias lytines ląsteles iki moteriškųjų. Po apvaisinimo sėklapradžiai subręsta ir tampa sėklomis, kurios sudarytos iš gemalo, maisto atsargų ir sėklos luobelės. Gemalas yra jauno augalo užuomazga, o maisto atsargos naudojamos sėklai sudygti. Luobelė saugo gemalą nuo nepalankių sąlygų. Bręstančias sėklas nuo aplinkos poveikio saugo kankorėžiai. Sausio arba vasario mėnesį kankorėžiai atsidaro ir iš jų išbyra sėklos su sparneliais, kurias vėjas išnešioja. Eglės savo sėklas išbarsto kiekvienais metais.

### Eglių kryžminimasis

Eglių (Picea) gentyje tam tikros rūšys tarpusavyje gali natūraliai kryžmintis ir sulaukti sveikų palikuonių. Gamtoje tai pasitaiko tarp baltųjų eglių (*Picea glauca*) ir juodųjų eglių (*Picea mariana*) rūšių. Sitkinės eglės (*Picea sitchensis*) natūraliai gamtoje kryžminasi su baltosiomis eglėmis (*Picea glauca*), o jų hibridiniai palikuonys moksliškai vadinami Picea × lutzii. Verslinių miškų medžių plantacijose sitkinės eglės kryžminasi ir su Ajajinėmis eglėmis (*Picea jezoensis*), serbinėmis eglėmis (*Picea omorika*) bei kalninėmis eglėmis (Picea engelmannii).

Eglių amžius
------------

Paprastosios eglės, žinomos kaip *„Old Tjikko"* medžio šaknų sistemos (ne medžiui) genetiniams klonams kilusiems iš vienos bendros ląstelės, užsimezgusios maždaug apie 7550 m. pr. m. e. – yra apie **9560 metų**. Auga Švedijos Dalarnos provincijoje esančiame Fulufjeleto nacionaliniame parke.

Apie eglių paskirų medžių amžių nėra daug duomenų, tačiau iš žinomų ilgiausiai gyvenančių yra kalninė eglė (*Picea engelmannii*) – pagal skersinį kamieno pjūvį, žinomas seniausias individas yra išgyvenęs **911** metų ir tai matyt rekordinis eglių (*Picea*) genties atskiro individo amžius.

Paprastoji eglė (*Picea abies*) jeigu nenukertama, vidutiniškai gali išgyventi iki 250–300 metų. Vokietijos Bavarijos miške auganti ir žinoma kaip „LBG" paprastoji eglė yra sulaukusi 468 metų, o pietų Norvegijos Biuskeriudo apskrityje auga bene seniausia Europoje Paprastoji eglė, remiantis pagal 2012 metus, jai **532** metai, tai yra iš sėklytės pradėjo augti dar 1480 metais. Anot mokslininkų tyrinėjančių paprastųjų eglių amžių, atskiri jų individai gali sulaukti iki 400–600 metų, nors šiai rūšiai sulaukusiai 400 metų jau yra daug. Pavyzdžiui sulaukusių 400 ar daugiau metų pasitaiko labai mažai, vien tik Norvegijoje tokių senų paprastųjų eglių žinoma tik apie 30-40 individų.

Kaip ir daugeliui kitų medžių rūšių, taip ir eglėms sulaukti daug metų neleidžia pasaulyje esanti intensyvi pramoninė miškininkystė ir kiti nelegalūs medžių kirtimai. Pavyzdžiui **Lietuvoje paprastosios eglės kertamos sulaukusios vos 61-80 metų amžiaus**.

Eglių rūšys
-----------

Remiantis *„The Plant List"* Archyvuota kopija 2019-02-07 iš Wayback Machine projekto. augalų sąrašais, išskiriamos **36** eglių rūšys, viena iš jų – paprastoji eglė (*Picea abies*) savaiminė Lietuvoje, didžiojoje šiaurės Europos dalyje bei Vidurio Europos ir Balkanų pusiasalio kalnuotose dalyse.

1. *Picea abies* (L.) H.Karst. – Paprastoji eglė. Porūšiai: *Picea abies var. acuminata* (Beck) Dallim. & A.B.Jacks.
2. *Picea alcoquiana* (H.J.Veitch ex Lindl.) Carrière – Dvispalvė eglė. Porūšiai: *Picea alcoquiana var. alcoquiana*, *Picea alcoquiana var. acicularis* (Maxim. ex Beissn.) Fitschen, *Picea alcoquiana var. reflexa* (Shiras.) Fitschen
3. *Picea asperata* Mast. – Šiurkščioji eglė. Porūšiai: *Picea asperata var. notabilis* Rehder & E.H.Wilson, *Picea asperata var. ponderosa* Rehder & E.H.Wilson
4. *Picea aurantiaca* Mast.
5. *Picea austropanlanica* Silba
6. *Picea brachytyla* (Franch.) E.Pritz. – Balzganoji eglė. Porūšiai: *Picea brachytyla var. complanata* (Mast.) W.C.Cheng ex Rehder, *Picea brachytyla var. rhombisquamea* Stapf
7. *Picea breweriana* S.Watson – Svyruoklinė arba Breverio eglė
8. *Picea chihuahuana* Martínez sin. *Picea martinezii*
9. *Picea crassifolia* Kom.
10. *Picea engelmannii* Parry ex Engelm. – Kalninė arba Engelmano eglė. Porūšiai: *Picea engelmannii subsp. mexicana* (Martínez) P.A.Schmidt
11. *Picea farreri* C.N.Page & Rushforth
12. *Picea glauca* (Moench) Voss – Baltoji eglė
13. *Picea glehnii* (F.Schmidt) Mast. – Sachalininė eglė
14. *Picea jezoensis* (Siebold & Zucc.) Carrière – Ajaninė eglė. Porūšiai: *Picea jezoensis subsp. hondoensis* (Mayr) P.A.Schmidt, *Picea jezoensis var. komarovii* (V.N.Vassil.) W.C.Cheng & L.K.Fu
15. *Picea koraiensis* Nakai – Korėjinė eglė. Porūšiai: *Picea koraiensis var. pungsanensis* (Uyeki ex Nakai) Farjon
16. *Picea koyamae* Shiras. – Japoninė arba Kojamos eglė
17. *Picea likiangensis* (Franch.) E.Pritz. – Kininė eglė. Porūšiai: *Picea likiangensis var. hirtella* W.C.Cheng, *Picea likiangensis var. linzhiensis* W.C.Cheng & L.K.Fu, *Picea likiangensis var. montigena* (Mast.) W.C.Cheng, *Picea likiangensis var. rubescens* Rehder & E.H.Wilson
18. *Picea mariana* (Mill.) Britton, Sterns & Poggenb. – Juodoji eglė
19. *Picea maximowiczii* Regel ex Mast. – Maksimovičiaus eglė. Porūšiai: *Picea maximowiczii var. senanensis* Hayashi
20. *Picea meyeri*) Rehder & E.H.Wilson
21. *Picea morrisonicola* Hayata – Morisoninė eglė
22. *Picea neoveitchii* Mast. – Uolinė eglė
23. *Picea obovata* Ledeb. – Sibirinė eglė
24. *Picea omorika* (Pancic) Purk. – Serbinė eglė
25. *Picea orientalis* (L.) Peterm. – Rytinė eglė
26. *Picea pungens* Engelm. – Dygioji eglė
27. *Picea purpurea* Mast.
28. *Picea retroflexa* Mast.
29. *Picea rubens* Sarg. – Raudonoji eglė
30. *Picea schrenkiana* Fisch. & C.A.Mey. – Šrenko eglė. Porūšiai: *Picea schrenkiana subsp. tianschanica* (Rupr.) Bykov
31. *Picea shennongjianensis* Silba
32. *Picea sitchensis* (Bong.) Carrière – Sitkinė eglė
33. *Picea smithiana* (Wall.) Boiss. – Himalajinė eglė
34. *Picea spinulosa* (Griff.) A.Henry – Dygliuotoji eglė
35. *Picea torano* (Siebold ex K.Koch) Koehne – Blizgioji eglė
36. *Picea wilsonii* Mast. – Išlakioji eglė

Vikipedijoje yra straipsnelis apie neegzistuojančią *Picea balfouriana* eglių rūšį.

Eglių hibridinės rūšys
----------------------

Remiantis *„The Plant List"* augalų sąrašais, išskiriami 4 eglių hibridai.

1. Picea × albertiana – S.Br.
2. Picea × fennica – *Picea × fennica* (Regel) Kom.
3. Picea × lutzii – *Picea × lutzii* Little
4. Picea × notha – *Picea × notha* Rehder

Eglės (*Picea*) Lietuvoje
-------------------------

Lietuvoje savaime paplitusi tik viena eglių genties rūšis – paprastoji eglė (*Picea abies*). Ji sudaro eglynus, kurie užima apie 19 procentų visų Lietuvos medynų.

Lietuvoje yra introdukuotų ir kitų eglių rūšių, kurios pakankamai neblogai prisitaiko prie Lietuvos klimatinių sąlygų ir dirvožemio. Šios eglės auginamos šalies botanikos soduose, miestų ir kitų gyvenviečių parkuose bei mėgėjų soduose, tai:

* Baltoji eglė (*Picea glauca*)
* Dygioji eglė (*Picea pungens*)
* Serbinė eglė (*Picea omorika*)
* Sitkinė eglė (*Picea sitchensis*)

Galerija
--------

* Sachalininė eglė (Picea glehnii)Sachalininė eglė (*Picea glehnii*)
* Dygioji eglė (Picea pungens)Dygioji eglė (*Picea pungens*)
* Sitkinė eglė (Picea sitchensis). Aukščiausia yra išmatuota 96,7 m.Sitkinė eglė (*Picea sitchensis*). Aukščiausia yra išmatuota 96,7 m.
* Kalninė arba Engelmano eglė (Picea engelmannii)Kalninė arba Engelmano eglė (*Picea engelmannii*)
* Sibirinės eglės (Picea obovata) prie Liutengės upės Jakutijoje.Sibirinės eglės (*Picea obovata*) prie Liutengės upės Jakutijoje.
* Paprastosios eglės žiemąPaprastosios eglės žiemą

Šaltiniai
---------

1. ↑  Michael P. Frankis: *Generic Inter-Relationships in Pinaceae*, in Notes Royal Botanical Garden Edinburgh, 1988, 45(3): 527–548. Online
2. ↑  conifers.org / Picea engelmannii
3. ↑  sciencenordic.com / The oldest spruce in Northern Europe is 532 years old, October 27, 2012

Nuorodos
--------

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Eglė**

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Eglė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* theplantlist.org / Spruce (*Picea*) Archyvuota kopija 2019-02-07 iš Wayback Machine projekto.
* conifers.org / Picea
* efloras.org / Picea
* sodasirdarzas.lt / Eglė
* forumas.rojaussodai.lt / Eglės (Picea) Archyvuota kopija 2014-08-12 iš Wayback Machine projekto.



|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDendrologija |
| --- |
|  |
| 
Botanika · Augalija · Flora · Augalai · Sumedėjęs augalas · Liana · Puskrūmis · Krūmokšnis · Krūmas · Krūmedis · Medis · Vaismedis · Kultivaras · Lapuočiai · Spygliuočiai · Vienanamis augalas · Dvinamis augalas
Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas · Lietuvos vietinės medžių ir krūmų rūšys · Lietuvos išskirtiniai medžiai · Lietuvos svetimžemė dendroflora · Pasaulio išskirtiniai medžiai 
Miškas · Miško skliautas · Pomiškis · Lietuvos miškai · Pasaulio miškai (šalys pagal miškų plotą) · Miškų nykimas (neteisėtas miško kirtimas)
Miškininkystė (ekologinė miškininkystė) · Miško atkūrimas · Įveisimas · Miškų ūkis · Miškų urėdija · Girininkija · Eiguva · Lietuvos miškų institutas |

 |