*Apie kaimą Vilkaviškio rajone žr. Aleksotas (Vilkaviškis)*

| Aleksotas |
| --- |
| Vietovė prijungta prie miesto 1931 m. |
| [[Vaizdas:Vytautas the Great Bridge from hill, Kaunas, Lithuania - Diliff.jpg|{{#if:|270px]]Žvilgsnis į Kauną nuo Aleksoto kalno – vienas klasikinių Kauno miesto vaizdų |
|  |
| 

AleksotasAleksotas

 |
| 54°52′59″š. pl. 23°54′00″r. ilg.﻿ / ﻿54.883°š. pl. 23.900°r. ilg.﻿ / 54.883; 23.900﻿ (Aleksotas)Koordinatės: 54°52′59″š. pl. 23°54′00″r. ilg.﻿ / ﻿54.883°š. pl. 23.900°r. ilg.﻿ / 54.883; 23.900﻿ (Aleksotas) |
|  |
| **Apskritis** | Kauno apskrities vėliava Kauno apskritis |
| **Savivaldybė** | Kauno miesto savivaldybės vėliava Kauno miesto savivaldybė |
| **Seniūnija** | Aleksoto seniūnija |
|  |
| 

| Vietovardžio kirčiavimas  (1 kirčiuotė)  |
| --- |
|
| *Vardininkas:* | Aleksótas |
| *Kilmininkas:* | Aleksóto |
| *Naudininkas:* | Aleksótui |
| *Galininkas:* | Aleksótą |
| *Įnagininkas:* | Aleksótu |
| *Vietininkas:* | Aleksóte |

 |
|  |
| **Istoriniai pavadinimai** | lenk. *Aleksota*, rus. *Алексота*, vok. *Ellixeten* |

**Aleksotas** – Kauno miesto dalis kairiajame Nemuno krante. Vakarų pusėje Aleksotą supa Marvelė, pietuose – Kazliškiai, rytuose – Freda. Kitame Nemuno krante yra Kauno senamiestis (jungia Vytauto Didžiojo tiltas). 1921 m. pastatyta Aleksoto Šv. Kazimiero bažnyčia, veikia Aleksoto koplyčia, biblioteka, aerodromas ir Lietuvos aviacijos muziejus, Kauno stiklo fabrikas (nuo 1927 m.), įsikūrusi Aleksoto bendruomenė. Pagrindinė gatvė – Veiverių gatvė.

Neoficialus Aleksoto herbas

Etimologija
-----------

Svirbygalos gatvė Aleksote
Iki XVI a. gyvenvietė vadinosi ***Svirbygala, Svirbigala, Svirbigaila, Svirbiogala***, šis pavadinimas kildinamas iš Nemuno kairiojo intako Svirbės upelio vardo. Bronius Kviklys nurodo, kad dabartinį vardą Aleksotas gavo XVI a. kai Kaunas tapo prekybos centru, o vokiečiai kairiajame Nemuno krante pastatė laivų statyklas, vadintas „aleksotais".

Aleksoto vardą XIX a. istorikai romantikai Teodoras Narbutas ir Aleksandras Polujanskis kildino iš meilės deivės Aleksotos (kitaip vadintos Milda) vardo. Pasak legendos, Nemuno šlaite priešais Kauną buvo įrengta Aleksotos šventykla, kur stovėjusi akmeninė ar medinė šios deivės statula, garbinama moterų. Ši deivė pamilo medžioklį Dangerutį, su kuriuo susilaukė sūnaus Kauno.

Iš tikrųjų *Aleksotu* galėjo būti pavadinta kažkokiam *Aleksui* priklausiusi valda. Daryba reta: dar vienas šios šaknies kaimo pavadinimas (su priesaga *-otas*) išlikęs Vilkaviškio rajone; nors pats graikų kilmės asmenvardis *Aleksandras* bei jo trumpiniai *Aleksas, Alekna* lietuvių vietovardyne dažnoki, tačiau jau su kitomis priesagomis.

Istorija
--------

Laivai ties Aleksotu XIX a.
Aleksotas įsikūrė 1408 m. Ldk Vytauto privilegija Kaunui dovanotoje Kauno girioje. Manoma, kad ant Aleksoto kalvos buvo alkas, kurio šventąją ugnį prižiūrėjusi legendinė Milda, kunigaikščio Dangeručio duktė. XVII a. prie Aleksoto tilto jau buvo atskirų gyvenamųjų namų. Aleksoto laivų statyklose buvo statomi lietuviški prekybiniai laivai – vytinės.

1791 m. Kauno plane Aleksotas vadinamas priemiesčiu. Po 1795 m. Aleksotas drauge su Užnemune atiteko Prūsijai, nuo 1807 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystei, nuo 1815 m. – Lenkijos karalystei. 1831 m. sukilėliai nuo Aleksoto kalvų iš artilerijos apšaudė Kauną ir jį užėmė. 1863 m. gruodžio 26–28 d. į Aleksotą buvo sutrauktos sukilėlių pajėgos Kaunui pulti ir sukilimo vadui Antanui Mackevičiui išvaduoti, tačiau puolimas neįvyko.

1890 m. pastatytas Aleksoto malūnas. 1919 m. senoji Aleksoto dalis (54 ha) buvo prijungta prie Kauno, o 1931 m. prijungta ir likusioji gyvenvietės dalis (573 ha). 1923 m. Kauno miesto ribose buvo 4154 Aleksoto gyventojai. 1935 m. gruodžio 5 d. Aleksote atidarytas Aleksoto keltuvas. 1940 m. atidaryta biblioteka.

Aleksote veikia vienas seniausių Europoje S. Dariaus ir S. Girėno oro uostas. Jį 1915 m. įkūrė okupacinė Vokietijos kariuomenė. Čia nuo 1919 m. kūrėsi pirmoji Nepriklausomos Lietuvos aviacija.

1933 m. čia susirinkusi tūkstantinė minia laukė sugrįžtančių lakūnų S. Dariaus ir S. Girėno, tačiau juos pasiekė tik žinia, jog lakūnai, nors ir įveikę Atlanto vandenyną, Lietuvos taip ir nepasiekė. 1993 m. lakūnų  atminimui aerodromui suteiktas S. Dariaus ir S. Girėno vardas. Aerodrome tarpukariu vyko įvairios aviacinio sporto varžybos, lakūnų mokymai ir bandomieji skrydžiai. Čia gyveno ir dirbo žymūs Lietuvos aviacijos kūrėjai Jurgis Dobkevičius, Antanas Gustaitis.

Aleksoto tiltas 1941 m. susprogdintas atsitraukiančios Raudonosios Armijos
Sovietmečiu iš aerodromo vyko skrydžiai į Sovietų Sąjungos miestus. Dėl riboto pakilimo tako ilgio oro uostas buvo iškeltas į Karmėlavą. Lietuvai atgavus nepriklausomybę čia rengiami įvairūs renginiai, demonstruojami aviaciniai pasirodymai. 2004 m. aerodrome vyko Europos akrobatinio skraidymo čempionatas. Aerodrome dažnai leidžiasi  aviacijos turistų lėktuvai. Čia įrengtas ir Lietuvos aviacijos muziejus.

1941 m. sukilimo metu Aleksote veikė apie 250 partizanų būrys, vienas didžiausių Kaune. Antrojo pasaulinio karo metais prie Aleksoto aerodromo buvo įkurtas „stadiono" lageris; po karo 19-oje kapaviečių prie Aleksoto tilto buvo rasti 9155 žuvę karo belaisviai iš šio lagerio. 1944 m. atsitraukdama vokiečių kariuomenė susprogdino VDU Fizikos-chemijos fakulteto rūmus, Damijonaičio pradinę mokyklą, Aleksoto tiltą.

| Administracinis-teritorinis pavaldumas |
| --- |
|
| 1867–1914 m. | Aleksoto valsčiaus centras | Marijampolės apskritis |
| 1919–1931 m. |  ? | Kauno miestas (54 ha),  Marijampolės apskritis (573 ha) |
| 1931–1995 m. | — | Kauno miestas |
| 1983 m. | Požėlos rajonas |
| 1995–2000 m. | — | Kauno miesto savivaldybė |
| 2000– | Aleksoto seniūnijos centras |

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1827 m. ir 2001 m.** |
| **1827 m.** | **1855 m.** | **1877 m.** | **1923 m.sur.** | **1970 m.sur.** | **2001 m.sur.**? |
| 178 | 1 200 | 1 173 | 4 155 | 22 000 | 10 522 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

### Žymūs žmonės

Aleksote gyveno ir dirbo daugelis žymių Lietuvos aviacijos kūrėjų: Jurgis Dobkevičius, Antanas Gustaitis ir daugelis kitų. Aleksote yra gimę žymūs mokslininkai Minkovskiai – Oskaras (fiziologas, 1858–1931) ir Hermanas (matematikas, 1864–1909), rašytoja Yente Serdatzky (1877–1962), teatro ir kino aktorė Ona Juodytė-Chadaravičienė (1911–1994), fotomenininkas Aleksandras Macijauskas (g. 1938), krepšininkas Linas Kleiza (g. 1985) ir kt.

Sportas
-------

* FK Aleksotas

Galerija
--------

* Senasis pašto pastatas, Veiverių g. 35a (uždarytas 2020 m.) Senasis pašto pastatas, Veiverių g. 35a (uždarytas 2020 m.)
* Aleksoto biblioteka Aleksoto biblioteka
* Maironio gyvenamasis namas, dabar – vaikų darželis „Dvarelis" (buvęs Kauno 36-asis vaikų darželis), Amerikos Lietuvių g. 9 Maironio gyvenamasis namas, dabar – vaikų darželis „Dvarelis" (buvęs Kauno 36-asis vaikų darželis), Amerikos Lietuvių g. 9
* Vaikų darželio „Dvarelis" pagrindinis pastatas, J. Kumpio g. 1 Vaikų darželio „Dvarelis" pagrindinis pastatas, J. Kumpio g. 1
* Seserų Švč. Jėzaus Širdies tarnaičių kongregacija, Amerikos Lietuvių g. 11 Seserų Švč. Jėzaus Širdies tarnaičių kongregacija, Amerikos Lietuvių g. 11

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldonas Pupkis, Marija Razmukaitė, Rita Miliūnaitė. Vietovardžių žodynas. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. ISBN 5-420-01497-1. // (internetinis leidimas) [sudarytojai Marija Razmukaitė, Aldonas Pupkis]. ISBN 978-9955-704-23-2.
2. ↑  Baltic Maps. „Žemėlapis koordinatėmis 54.883 ir 23.900" (Map). „Jāņa sēta" Ltd. `{{cite map}}`: `|access-date=` privalomas `|url=` (pagalba); Išorinė nuoroda parametre ``|map=`` (pagalba); Missing or empty `|title=` (pagalba)
3. ↑  *Aleksotas*. Mūsų Lietuva, T. 2. – Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1965. – 290 psl.
4. ↑  Gitana Kazimieraitienė. „Legendos pasakoja". Lietuvos geografiniai objektai. – Kaunas, „Šviesa", 2008. // psl. 27–28
5. ↑  Alvydas Butkus. Kai kurių Kauno vietovardžių kilmė / Kauno istorijos metraštis. T. 2. Kaunas, VDU leidykla, 2000. – 147–148 psl. – ISBN 9986-501-46-6
6. ↑  Algimantas Miškinis. *Aleksotas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 40
7. ↑  „Akrobatinio skraidymo meistrai - vėl Lietuvoje". Kauno diena. Nuoroda tikrinta 2021-09-19.
8. ↑  Lietuva 1940–1990: okupuotos Lietuvos istorija. Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, Vilnius, 2007. – 234 psl.
9. 1 2 3 4  „Kauno miesto savivaldybė Aleksoto seniūnija". *kaunas.lt*. 2015-03-23. Suarchyvuotas originalas 2016-04-07. Nuoroda tikrinta 2016-04-24. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
10. ↑  *Aleksotas*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, I t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1976. T.I: A-Bangis, 144 psl.

Literatūra
----------

* *Aleksotas*. Mūsų Lietuva, T. 2. – Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1965. – 290 psl.
* Žvilgsnis į Kauno fizikus nuo Aleksoto kalno / Aldona Kairienė. – Kaunas: Technologija, 2000. – 181 p.: iliustr. – ISBN 9986-13-862-0
* Aleksote paliktos pėdos / Aldona Kairienė. – Kaunas: Lututė, 2002. – 118 p.: iliustr. – ISBN 9955-452-68-4
* Kauno miesto Aleksoto seniūnijos istorinių ir kultūros paveldo statinių piešiniai / Jonas Lukšė. – Kaunas: Arx reklama, 2012. – 127 p.: iliustr. + žml. – ISBN 978-609-95321-9-6

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKauno miesto dalys |
| --- |
|  |
| Aleksoto seniūnija: | 
Aleksotas (Linksmadvaris · Yliškės) · Birutė (Jiesia) · Freda · Kazliškiai (Armaniškiai · Julijanava · Narsiečiai · Naugardiškė · Tirkiliškiai) · Marvelė (Marva) | Kaunas Coat of Arms |
|  |
| Centro seniūnija | 
Naujamiestis (Karmelitai) · Senamiestis (Santaka) |
|  |
| Eigulių seniūnija: | 
Eiguliai (Murava) · Kleboniškis (Naujasodis) |
|  |
| Dainavos seniūnija: | 
Dainava |
|  |
| Gričiupio seniūnija: | 
Gričiupis |
|  |
| Panemunės seniūnija: | 
Panemunė · Rokai (Prendzeliava · Rokeliai) · Vaišvydava (Armališkės · Zuikinė) · Vičiūnai |
|  |
| Petrašiūnų seniūnija: | 
Amaliai · Naujasodis · Palemonas · Petrašiūnai (Pažaislis) |
|  |
| Šančių seniūnija: | 
Aukštieji Šančiai · Žemieji Šančiai |
|  |
| Šilainių seniūnija: | 
Linkuva (Maironiškiai) · Šilainiai (Milikoniai · Smėliai) · Romainiai (Aukštutiniai Kaniūkai · Vijūkai) · Sargėnai (Vytėnai) |
|  |
| Vilijampolės seniūnija: | 
Lampėdžiai · Panerys · Veršvai (Žemutiniai Kaniūkai) · Vilijampolė |
|  |
| Žaliakalnio seniūnija: | 
Žaliakalnis · Kalniečiai |

 |