*Kitos reikšmės – Lėvuo (reikšmės).*

| Lėvuõ |
| --- |
| Lėvuo ties Akmeniais Lėvuo ties Akmeniais |
| **Ilgis** | 140,1 km |
| **Baseino plotas** | 1628,8 km² |
| **Vidutinis debitas** | 9,02 m³/s |
| **Ištakos** | Kupiškio rajonas |
| **Žiotys** | Mūša |
| **Šalys** | Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Lėvuõ |
|  |
| 

| Vietovardžio kirčiavimas  (3a kirčiuotė) |
| --- |
|
| *Vardininkas:* | Lėvuõ |
| *Kilmininkas:* | Lėveñs |
| *Naudininkas:* | Lė́veniui |
| *Galininkas:* | Lė́venį |
| *Įnagininkas:* | Lė́veniu |
| *Vietininkas:* | Lėvenyjè |

 |

Lėvuo Lietuvos žemėlapyje.
Lėvuo ties Gegobrasta.
**Lėvuõ** – upė šiaurės Lietuvoje, 140 km ilgio (12-oji pagal ilgį Lietuvos upė), Mūšos dešinysis intakas. 

Prasideda Kupiškio rajone – išteka iš Lėvenaičio ežero, 8 km į šiaurės rytus nuo Skapiškio. Teka vakarų kryptimi pro Palėvenėlę, Kupiškį (užtvenkta upė sudaro Kupiškio marias), Subačių. Tekėdamas į šiaurę nuo Panevėžio, Lėvuo pasuka vagą šiaurėn, prateka tarp Pumpėnų ir Pušaloto, o už Pasvalio įteka į Mūšą 50 km nuo jos susiliejimo su Nemunėliu.

Santaka su Svalia (priekyje) Pasvalyje
Lėvens kraštovaizdžio draustinyje, tarp Kupiškio ir Kunčių, yra raiškus fliuvioglacialinis (susijęs su tirpstančio ledyno tekančių vandenų veikla) slėnis, jame yra gamtos paminklas – Stirniškių dolomito atodanga.

Savybės
-------

Vaga nuo ištakos iki Naniškių reguliuota ir tiesi, apie 5–6 m pločio, o nuo Naniškių iki Kupiškio tvenkta ir sudaro minėtas Kupiškio marias – ketvirtą pagal dydį dirbtinį vandens telkinį Lietuvoje. Nereguliuota upės vaga vingiuota, plotis kinta nuo 16 iki 35 m, gylis – nuo 0,7 iki 3,1 m. Vidutinis nuolydis – 0,52 m/km, o srovės greitis – 0,2–0,3 m/s. Vidutinis vandens debitas ties Kupiškiu – 1,79 m³/s, didžiausias – 92 m³/s; ties Pasvaliu vidutinis – 6,5 m³/s, o didžiausias – 274 m³/s. Vandens debitas žemiau Bernatonių sumažėja perpus, nes ties Sanžilės kanalu iš Lėvens į Nevėžį vidutiniškai nuteka vidutiniškai 3,29 m³/s. Vidutinis debitas žiotyse – apie 7 m³/s. Upės vandens lygis per metus svyruoja nuo 1,6 iki 3,7 m.

|
|  |
**Debitas (m³/s)**|  | ties Kupiškiu | ties Pasvaliu |
| --- | --- | --- |
| Didžiausias | 92 | 274 |
| Vidutinis | 1,79 | 6,5 |

### Salingumas

Upėje yra 29 salos (neįskaitant tvenkinių), jų dažnumas – 0,19 vnt./km, daugiausiai sutinkamos vidurupyje, vagos viduryje. Iš viso salos užima 7,8 ha plotą (vid. plotas – 0,27 ha, didž. iki 2 ha), todėl, lyginant su bendru Lėvens upės plotu, salingumas – 3,4 %. 37,9 % salų sudaro atskeltinės senvaginės, likusią dalį – vaginės.

Intakai
-------


|  |  |
| --- | --- |
| Dešinieji:* Šiekštė
* Dumblė
* Nadžiupis
* Aukštuoliupis
* Marnaka
* Marnakėlė
* Rūdupys
* Sausinė
* Žambas
* Kanavas
* Kodžiupis
* Pišia
* Svirnupis
* Robata
* Dusa
* Įstras
* Svalia
 | Kairieji:* Dauliupys
* Narštupys
* Mituva
* Bočiupis
* Juodupė
* Kupa
* Naktakė
* Krioklys
* Suosa
* Gorpys
* Pilpis
* Gastamas
* Viešinta
* Šonas
* Pietupis
* Gieglaitis
* Geležė
* Ramunis
* Liekupis
* Vėbrupė
* Amata
* Žąsa
 |

Etimologija
-----------

Žodis „lėvuo" taip pat reiškia šlapią, pelkėtą, klampią vietą, tikrinis vardas giminingas latvių kalbos bendriniam žodžiui *lēvenis* 'liūnas, klampynė'.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Aplinkos apsaugos agentūra: Mūšos pabaseinis. Nuoroda tikrinta 2010-12-19.
2. 1 2 3 4  Algirdas Rainys. *Lėvuo*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 58 psl.
3. 1 2 3  Aldona Baubinienė, *„Lietuvos didžiųjų upių salų kartometrinė analizė"*, Geografijos metraštis **31 t.**, 236-244 (1998).

Nuorodos
--------

* *Ławena*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. V (Kutowa Wola — Malczyce). Warszawa, 1884, 610 psl. **(**lenk.**)**