recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Stasys Sadauskas** (1934 m. balandžio 10 d. Seirijų miestelyje, Lazdijų r.), muzikos mokytojas ir chorvedys.

Biografija
----------

Lankė Seirijų vidurinę mokyklą, 1953–1957 Kauno J. Gruodžio muzikos mokykloje mokėsi griežti kontrabosu (dėst. J. Rimkevičius). 1963–1964 choro dirigavimo neakivaizdiniu būdu mokėsi Vilniaus J. Tallat-Kelpšos muzikos technikume (dėst. L. Ragaišis). 1975–1980 muziką studijavo neakivaizdiniu būdu Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetuose (diriguoti mokė S. Juščius).

1957–1963 dirbo Šalčininkų rajone: mokytojavo mokyklose, vadovavo moksleivių ir suaugusiųjų chorams, organizavo dainų šventes. 1963–1969 Gudelių (Marijampolės r.) vidurinės mokyklos muzikos mokytojas ir moksleivių chorų vadovas. Su chorais dažnai pasirodydavo koncertuose, juos parengdavo rajono dainų šventėms. 1969–1983 Marijampolės 4-osios vidurinės mokyklos muzikos ir dainavimo mokytojas, vaikų ir vyresniųjų klasių moksleivių chorų, vokalinių ansamblių bei pučiamųjų orkestro vadovas. Mokytojas sėkmingai dirbo su vyresniųjų klasių moksleivių mišriuoju choru, kuris pirmųjų ir kitų prizinių vietų pelnė zoninėse ir respublikinėse chorų apžiūrose, dalyvavo 1977 respublikinėje moksleivių dainų šventėje ir 1981 moksleivių spartakiados atidarymo iškilmėse Vilniuje. Mokytojo parengti mergaičių duetai yra 1980 ir 1982 respublikinių „Dainų dainelės" konkursų laureatai. Keletą metų S. Sadauskas mokytojavo Marijampolės 6-ojoje vidurinėje mokykloje – jaunių chorą parengė 1987 respublikinei moksleivių dainų šventei. 1983–1993 Marijampolės aukštesniojoje pedagoginėje mokykloje dėstė instrumentinę muziką.

S. Sadauskas vedė parodomąsias muzikos ir dainavimo pamokas Šiaulių miesto ir šalies rajonų muzikos pedagogams, buvo Šalčininkų ir Marijampolės rajonų bei Marijampolės miesto dainų švenčių dirigentas, miesto muzikos mokymo metodinės komisijos pirmininkas. 1987 jis apdovanotas Liaudies švietimo pirmūno ženkleliu.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

**Stasys Paškevičius** (g. 1950 m. gegužės 26 d. Utenoje) – Lietuvos fotografas.

Biografija
----------

Mokėsi Utenos vidurinėje mokykloje, 1966-1970 m. Vilniaus elektromechanikos technikume. 1969-1970 m. dirbo Lietuvos kino studijoje. Po to Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykloje - Specialaus konstravimo biuro inžinieriumi, 1971–1973 m. tarnavo sovietų armijoje. 1974-1980 m. Vilniaus inžinieriniame statybos institute studijavo radijo aparatūros konstravimą, vėliau - VMLU tarptautinius santykius. 1973-1985 m. Melioracijos ministerijos statybos laboratorijos radioinžinierius, Lazerių ir geodezinių prietaisų skyriaus viršininkas. 1985–1987 m. Statybos ministerijos lazerių grupės vadovas. Nuo 1988-1991 m. Jaunimo muzikos klubo vyriausias inžinierius. Nuo 1991 metų UAB „Scenos techninio serviso" generalinis direktorius. 1995 m. UAB "Smulkus urmas" valdybos pirmininkas. Yra išleidęs knygas "Lazerinio matavimo prietaiso PIL-1 panaudojimas statybose" (Vilnius 1986), "Lazerių panaudojimas mechanizmų valdyme", "Lazeriniai prietaisai horizontalaus niveliavimo darbuose", yra paskelbęs 30 straipsnių. 
Dalyvavo Lietuvos persitvarkymo veikloje. Yra išleidęs knygą "Sausio 13 stenogramos" (Vilnius, 2006). 
Lietuvos Kultūros fondo agentūroje "Factum" įregistravo 60 Lietuvos rekordų: didžiausias altorius Lietuvoje, pasatatytas Vingio parke, popiežiaus Jono Pauliaus II vizito metu, didžiausia lauko scena Maskvos Raudonojoje aikštėje, didžiausias meninis apšvietimas 302,8 KW Trakų salos pilyje ir kt. 
Šiuo metu yra kolekcininkų klubo, Lietuvos žurnalistų sąjungos narys.Yra išleidęs 6 fotografijų albumus, surengęs 43 personalines parodas. Svarbiausios fotokolekcijos *Birutė*, *Laimonas Noreika*, *Lietuvos menininkai*, *Draugų portretai*, *Mikalinės vienkiemis*, *Renginiai Lietuvos aikštėse*, *Gruzijos nepriklausomybės diena*, *Tunguska*, *Bachta* ir kt.
| Specialioji operatyvinė grupuotėit. *Raggruppamento Operativo Speciale* |
| --- |
| Veikimo laikas | 1990–dabar |
| Valstybė | Italijos vėliava Italija |
| Pavaldus | Karabinierių korpusas |
| Rūšis | specialiosios pajėgos |
| Paskirtis | operacijos prieš nusikaltėlių organizacijas |
| Yra dalis | Specialistų ir mobiliųjų dalinių vadovybė *Palidoro* |

**Raggruppamento Operativo Speciale** ('Specialioji operatyvinė grupuotė'), *ROS* – Italijos Karabinierių korpuso padalinys, įkurtas 1990 m. gruodžio 3 d. Paskirtis – koordinuoti organizuotų nusikaltimų tiriamąją veiklą. Dabar tai pagrindinis karabinierių padalinys, kuris specializuojasi kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. ROS tiesiogiai pavaldus bendrajai korpuso vadovybei.

Padalinys buvo sukurtas iš Specialiojo antiteroristinio dalinio, kurį apie 1970 m. buvo įkūręs karabinierių generolas *Carlo Alberto Dalla Chiesa* kovai su terorizmu Italijoje (tuomet tai buvo Raudonosios brigados ir mafija. Šis dalinys turėjo centrus Genujoje, Neapolyje, Milane, Padujoje, Romoje ir Turine. Sunaikinus Raudonąsias brigadas šis dalinys dirbo prieš organizuotą nusikalstamumą.

Struktūra
---------

ROS vadovavimo centras koordinuoja 26 regioninių skyrių kovai su nusikaltimais veiklą. Štabą sudaro:

* Trys tiriamųjų tarnybų centrai:
	+ Organizuotų nusikaltimų tyrimų;
	+ Nelegalios prekybos narkotikais ir žmonių grobimų tyrimų;
	+ Analizės
* Kovos su ardomąja veikla skyrius
* Techninio palaikymo skyrius.

ROS darbuotojai yra labai specializuoti, apie 75 procentai personalo yra karabinierių karininkai ir puskarininkiai. Likęs ketvirtadalis personalo yra nedidelių laipsnių policininkai. Siekdamas didinti sąveiką su teritoriniais vienetais, ROS personalas dažnai dalyvauja profesionalų kvalifikacijos kėlimo kursuose bei konferencijose kartu su Polizia di Stato ir Guardia di Finanza.

Veikla
------

Vienas pavojingiausių, bet efektyviausių ROS veiklos metodų yra agentų prasiskverbimas į gaujas tiriant narkotikų, žmonių grobimo, pinigų plovimo, ginklų ir šaudmenų kontrabandos bylas.

Nuorodos
--------

* Official site
* Isole nella rete *Il ROS è nudo*, (The ROS in the News) Information about the service
**Stasys Puodžiūnas** (1884 m. spalio 11 d. Kaniūkų k. Utenos r. – 1976 m. kovo 21 d. Ukmergėje) – vargonininkas, chorvedys, muzikos mokytojas.

Biografija
----------

Iš pradžių muzikos mokėsi savarankiškai, o vėliau lankė J. Naujalio vargonininkų kursus Kaune. Vargonininkavo ir vadovavo chorams įvairiose Lietuvos parapijose. 1909 pirmąjį lietuvišką vakarą – koncertą surengė Ukmergėje. 1911–1912 muziką studijavo Rygos muzikos mokykloje, vadovavo „Giedros" draugijos chorui, surengė koncertų. 1913–1918 vargonininkavo ir dirigavo lietuvių chorui (80 dalyvių) Liepojoje (Latvija). Kolektyvas rengė lietuviškus vakarus – koncertus, išmoko Č. Sasnausko kantatą „Broliai" ir kitų sudėtingesnių kūrinių. Grįžęs į Lietuvą, S. Puodžiūnas mokytojavo pradinėse mokyklose, o apsigyvenęs Anykščiuose suorganizavo Šaulių būrio chorą (50 dalyvių) ir jį parengė 1938 dainų šventei Klaipėdoje. 1940–1953 dėstė muziką ir vadovavo moksleivių chorams Anykščių ir Kavarsko vidurinėse mokyklose. Chorai pasirodydavo koncertuose ir dalyvaudavo dainų šventėse. Mokytojas rinko lietuvių liaudies dainas, domėjosi folkloru.

Palaidotas Kavarsko kapinėse (Anykščių raj.).

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
Šiaulių mokytojų seminarijos pastatas XX a. pr.
**Šiaulių mokytojų seminarija** – mokytojų seminarija, speciali vidurinė mokykla, veikusi Šiauliuose 1920–1941 m. ir 1945–1957 m. Jos veiklą tęsė Šiaulių mokytojų institutas (dab. Vilniaus universiteto Šiaulių akademija).

Istorija
--------

Grafo Vladimiro Zubovo rūpesčiu Rusijos imperijos valdžios leidimas steigti mokytojų seminariją Šiauliuose buvo gautas 1914–1915 m. bet sutrukdė Pirmasis pasaulinis karas. Ji įsteigta tik 1919 m. Juozo Orlauskio iniciatyva, pradėjo dirbti 1920 m. Juozas Orlauskis iki 1940 m. buvo ir seminarijos mokytojas, ir direktorius. Seminarija įsikūrė grafų Zubovų dvaro rūmuose, kurie su biblioteka 1921 m. buvo padovanoti Šiauliams. 1948-1951 m. Šiaulių mokytojų seminarijos filialas veikė ir Švenčionyse.

Pedagogai
---------

Jonas Adomaitis, Saliamonas Antanaitis, Stasys Brašiškis, Juozas Končius, Apolinaras Likerauskas, Jurgis Macelis, Jonas Marcinkus-Tauronis, Aleksandras Merkelis, Jonas Murka, Adolfas Raulinaitis, Balys Tarvydas (1945 m. seminarijos direktorius), Alfonsas Šešplaukis-Tyruolis, Alfredas Vėlius ir kiti.

Auklėtiniai
-----------

Jonas Adomaitis, Vytautas Augustaitis, Liudas Baltutis, Vladas Bložė, Donatas Bubinas, Janina Budrikaitė, Balys Buračas, Stasys Daunys, Aloyzas Gudavičius, Pranas Gužaitis, Jurgis Jankus, Stasė Jasiūnaitė, Jonas Karčiauskas, Ada Karvelytė, Jonas Krivickas, Stasys Kunčinas, Karolis Lederis, Balys Lukošius, Balys Pakštas, Aleksas Povilaitis, Simonas Ramunis, Antanas Rūkas, Antanas Skripkauskas, Vaclovas Šimkus, Vladas Trinka, Liudvikas Bazaras, Aleksandra Misiūnaitė- Radzevičienė.

Literatūra
----------

* Leta Dromantienė. Šiaulių mokytojų seminarija. 1919–1957. Saulės delta, 1997 m.;
* Leta Dromantienė. Šiaulių mokytojų seminarija pirmosios Nepriklausomybės metais // Varpai: Almanachas. – Klaipėda, 1995 (9). – P.174 –180;
* Leta Dromantienė. Šiaulių mokytojų seminarijos raida Nepriklausomoje Lietuvoje // Juozas Orlauskis ir Šiaulių mokytojų seminarija. – Šiauliai, 1992. – P.7–9;
* Balys Tarvydas. Šiaulių mokytojų seminarija 1920–1940 m. (rankraštį saugo Šiaulių Aušros muziejus).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Meilė Lukšienė. Mokytojų seminarija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 333 psl.
Koordinatės: 54°55′19″š. pl. 25°23′10″r. ilg.﻿ / ﻿54.921837°š. pl. 25.386007°r. ilg.﻿ / 54.921837; 25.386007

|  Eitminiškių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Savivaldybė** | Vilniaus rajonas |
| **Gyvenvietė** | Eitminiškės |
| **Adresas** | Bažnyčios g. 27 |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** |  ? |

**Eitminiškių kaimo koplyčia** – koplyčia, esanti Vilniaus rajone, Nemenčinės seniūnijoje, Eitminiškių kaime, prie kelio  **5207**  Nemenčinė–Eitminiškės–Paberžė . Koplyčia stūkso prie sodybinio namo sklypo, šalia Eitminiškių bažnyčios šventoriaus, 30 m į vakarus nuo jo tvoros.

2006 m. įtraukta į LR Kultūros vertybių registrą kaip vietinės reikšmės paminklas (unik. kodas 17390).

Būklė
-----

Koplyčia priekiniu fasadu orientuota į bažnyčią. Salinė, vieno aukšto, raudonų plytų mūro tinkuotų sienų, su rūsiu. Rūsio perdenginys skliautinis. Statinys apleistas, blogos būklės, reikalingas remontas.

* Koplyčia 2016 m.Koplyčia 2016 m.
* InterjerasInterjeras

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Eitminiškių koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Koplyčia". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2016-04-24.
2. ↑  Eitminiškių kaimo koplyčia. Kultūros paveldo objekto būklės patikrinimo aktas 2011 m. Archyvuota kopija 2016-05-30 iš Wayback Machine projekto.
| ***Jausmingoji Minesota*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Feeling Minnesota |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Steven Baigelman |
| Scenaristas (-ai) | Steven Baigelman |
| Vaidina | Keanu Reeves  Cameron Diaz  Vincent D‘Onofrio  Dan AykroydCourtney Love |
| Metai | 1996 |
| Žanras | drama, komedija |
| Trukmė | 99 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Jausmingoji Minesota** (angl.  *Feeling Minnesota*) – 1996 m. JAV sukurtas filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Keanu Reeves – Džei Džei Kleitonas
* Cameron Diaz – Fredė Kleiton
* Vincent D‘Onofrio – Semas Kleitonas
* Dan Aykroyd – leitenantas
* Courtney Love – Ronda
* Tuesday Weld
* Delroy Lindo

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Buvusi striptizo šokėja Fredė priversta ištekėti už Semo Kleitono, nes tokiu būdu naktinio klubo šeimininkas gali su juo atsiskaityti už skolas. Per vestuves sutikusi Semo brolį Džei Džei, ji įsimyli ir įkalba kartu pabėgti, prigriebiant ir Semo pinigus. Šis randa bėglius, sužeidžia Fredę ir, įmituodamas žmogžudystę, iškviečia policiją. Džei Džei paslepia kūną miške, tačiau Semas, jį pasekęs, įsidėmi vietą ir nurodo ją policijai. Ši atvykusi kūno neberandao, o abu brolius pradeda šantažuoti motelio savininkas, metęs kaip vienas jų įnešė kūną, į kambarį, o kitas jį išnešė ir paslėpė. Broliai, negalintys pakęsti vienas kito, priversti kartu sugalvoti, kaip atsikratyti šantažuotojo ir gauti pinigų jam papirkti...
Jautienos gabalas kepsniui
**Jautiena** – galvijų (karvių) mėsa. Tai viena iš pagrindinių mėsos rūšių, plačiai naudojamų Australijoje, abiejose Amerikose, Europoje. Viduriniuose Rytuose labiau vertinama aviena, o ne jautiena. Jautienos valgymas yra draudžiamas hinduizme, nes pagal hinduistų tradicijas jaučiai labai gerbiami. Jautieną draudžia ir kai kurios budistų tradicijos.

Jautiena (raumenys) būna supjaustoma į steikus, file, šonines su kaulais ir kt. arba gali būti naudojama malta. Galvijų kraujas naudojamas gaminant kraujines dešras. Kitos valgomos dalys yra uodega, liežuvis, skrandžio žarnokai, kepenys, inkstai, sėklidės, širdis, kasa, smegenys (dabar juos valgyti draudžia dėl jaučių kempiškosios encefalopatijos), žarnos, tešmuo. Iš galvijų kaulų verdami sultiniai.

Kastruotų buliukų ir telyčių mėsa yra lygiavertė, nors telyčių mėsa yra kiek riebesnė, ne tokia raumeninga. Melžiamus ir veislinius galvijus skerdžia mėsai po to, kai jų produktyvumas sumažėja. Senesnių karvių ir bulių mėsa paprastai būna kietesnė, todėl jų jautieną dažniausiai naudoja faršui gaminti. Mėsiniai galvijai auginami arba laisvai ganomi arba bent dalį laiko auginami aptvaruose ar tvartuose šeriami specialiai paruoštais kombinuotais pašarais.

Didžiausi jautienos vartotojai pasaulyje yra JAV, Brazilija, Japonija ir Kinija. Didžiausi jautienos eksportuotojai yra Australija, Brazilija, Argentina, Kanada. Mėsinių galvijų auginimas yra svarbus Urugvajaus, Nikaragvos, Rusijos ir Meksikos ūkyje.

Produkcija
----------

| Tūkstančiai tonų (2020 m.) |
| --- |
| 1 | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos | 12357 |
| 2 | Brazilijos vėliava Brazilija | 10100 |
| 3 | Kinijos vėliava Kinija | 6706 |
| 4 | Argentinos vėliava Argentina | 3168 |
| 5 | Indijos vėliava Indija | 2516 |
| 6 | Australijos vėliava Australija | 2371 |
| 7 | Pakistano vėliava Pakistanas | 2297 |
| 8 | Meksikos vėliava Meksika | 2081 |
| 9 | Rusijos vėliava Rusija | 1633 |
| 10 | Prancūzijos vėliava Prancūzija | 1435 |
|  |
|  | Lietuvos vėliava Lietuva | 43,4 |

Šaltiniai
---------

1. ↑


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jautiena** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Jaučio uolos urvas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jaučio uolos urvas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Jaučio uolos urvas** (ček. *Jeskyně Býčí skála*) – neolito urvas Čekijoje, apie 15 km į šiaurę nuo Brno, vienas iš Moravijos karsto urvų sistemos urvų.

Tyrimai
-------

1872 m. čekų archeologas Jindržichas Vankelis (*Heinrich Wankel*) pradėjo kasinėti urvo prieangį. 1932–1939 m. jį ištyrė Robertas Burkhardtas. 1990 m. ištirti antropologiniai ir archeologiniai radiniai. 

Urvo prieangyje rastas labai gerai išlikęs kapas. Jame kartu su vadu buvo palaidota keturiasdešimt, manoma, per ritualines apeigas nužudytų jaunų moterų, lobis, kurį sudarė juvelyriniai dirbiniai, daugiausia ginklai ir papuošalai. Kapas buvo įrengtas pomirtiniam gyvenimui: rasta gyvūnų kaulų, audinių ir grūdų liekanų, indų, tarp jų – iš metalo juostos padarytas indas, varinė jaučio statulėlė, taip pat stiklo ir gintaro karolių. Radinius saugo Vienos gamtos ir istorijos muziejus. 
  
Greta Jaučio uolos urvo yra speleologų lankomas urvas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Jaučio uolos urvas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 591 psl.

Koordinatės: 49°18′27″ š. pl. 16°41′41″ r. ilg.﻿ / ﻿49.30750°š. pl. 16.69472°r. ilg.﻿ / 49.30750; 16.69472

Nuorodos
--------

* Jaučio uolos urvas Býčí skála
* Jaučio uolos urvas svetainėje Turistika.cz
* Jaučio uolos urvas svetainėje Archeolog.cz
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Gibraltaro uola |
| --- |
| Vakarinė Gibraltaro uolos dalis. 2006 m.Vakarinė Gibraltaro uolos dalis. 2006 m. |
| **Žemynas** | Europa |
| **Šalys** | Gibraltaras |
| **Aukščiausias taškas** | 426 m |
| **Koordinatės** | 36°7′33″ š. pl. 5°20′35″ v. ilg.﻿ / ﻿36.12583°š. pl. 5.34306°r. ilg.﻿ / 36.12583; 5.34306Koordinatės: 36°7′33″ š. pl. 5°20′35″ v. ilg.﻿ / ﻿36.12583°š. pl. 5.34306°r. ilg.﻿ / 36.12583; 5.34306 |
| **Susidarymo periodas** | Jura |

**Gibraltaro uola** (angl. *Rock of Gibraltar*, isp. *Peñón de Gibraltar*, lot. *Calpe*) – monolitinė klinties uola (kyšulys), esanti Europos pietvakariuose, Pirėnų pusiasalyje, Gibraltare. Priklauso Jungtinės Karalystės užjūrio valdai. Ribojasi su Ispanija. Uola iškilusi 426 m virš jūros lygio. Viršutinė uolos dalis yra gamtos draustinis, kuriame gyvena maždaug 300 magotų. Magotai ir Gibraltaro tunelių sistema kasmet pritraukia daugybę turistų.

Nuo piečiausio Europos taško, kuris yra Kadiso provincijoje (Ispanija), Gibraltaras yra nutolęs 25 km. Gibraltarą skalauja Viduržemio jūra.

Flora ir fauna
--------------

Gibraltaro draustinio flora ir fauna yra saugoma įstatymų. Tarp daugybės augalų ir gyvūnų išskiriami: magotai, berberų kurapkos, daržinė žliūgė, čiobreliai ir Gibraltaro rudgrūdėlė. Manoma, kad magotai atkeliavo iš Afrikos.

Maurų pilis
-----------

Gibraltare yra išlikusi maurų pilis, pastatyta 711 m.

Galerija
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gibraltaro uola** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Gibraltaro uolaGibraltaro uola
* Maurų pilisMaurų pilis
* MagotaiMagotai
| Klišupė |
| --- |
| **Ilgis** | 2,3 km |
| **Baseino plotas** | 62 km² |
| **Žiotys** | Kuršių marios |
| **Šalys** | Lietuva |

**Klišupė** – upė Klaipėdos rajone. Įteka į Kuršių marias, priklauso Lietuvos pajūrio upių baseinui. Ilgis – 2,3 km, baseino plotas – 62 km². Srovės greitis siekia 0,1 m/s.

Kol nebuvo iškastas Klaipėdos kanalas, Klišupė ištekėjo iš pelkėtų Užvados pievų. XIX a. iškastas kanalas perkirto Klišupę, dabartiniais laikais upelis prasideda nuo šio kanalo, 2 km į šiaurės rytus nuo Drevernos. Teka pietvakarių kryptimi Serpejų pievų pakraščiu, įteka į Kuršių marias (1,5 km į šiaurės vakarus nuo Drevernos). Klišupės vaga reguliuota, esama apsauginio pylimo (supiltas palei kairįjį upelio krantą).

Intakai: Ataka (dešinysis).

Manoma, kad upėvardis asmenvardinės kilmės: iš pavardžių Klišas, Klišys.

Klišupės dešiniajame krante yra Klišių kaimas, dėl potvynių grėsmės įsikūręs per gerą puskilometrį nuo upės.

Išnašos
-------

1. 1 2 3
2. 1 2 3 4  *Klišupė*. Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-12-26.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Meksikos beplaukis šuo |
| --- |
|  |
|  |
| Standartas: | Nr. 234, V FCI grupė, 6 sekcija |
| Ūgis (ties ketera) |
| Patinas: | 25-60(62) cm |
| Kalė: | 25 - 60 cm |
| Svoris |
| Patinas: | 4 - 20 kg |
| Kalė: | 4 - 20 kg |
| Savybės |
| Plaukas: | beplaukis, įvairių spalvų plaukuotas |
|  |
| Aktyvumas: | vidutinis |
|  |
| Intelektas: | aukštas |
|  |
| Temperamentas: | ramus, budrus |
|  |
| Vados dydis: | 6 |
|  |
| Ilgaamžiškumas: | 15 m. |

**Meksikos beplaukis šuo** arba **šoloickuintlis** (nah. *Xōlōitzcuintli*) – šunų veislė, kilusi iš Meksikos.

Ši veislė yra labai sena, jai ~3000 metų. Šolo buvo auginami ir gerbiami actekų, toltekų ir kitose Mezoamerikos kultūrose. Vykdytas ritualinis šių šunų aukojimas, valgymas, jiems suteikta mitologinė reikšmė. Tikėta, kad šolo veda mirusiojo sielą per požemio karalystę Miktlaną. 1492 m. keistus beplaukius šunis aprašė Kristupas Kolumbas. Kaimiškose Meksikos vietose tebetikima sakralinėmis šoloickuintlio savybėmis, vietomis gyvūno mėsa tebevartojama.

Meksikos beplaukis šuo sveria nuo 4 iki 20 kg, ilgomis migdolo formos ausimis, ilgu snukiu ir kaklu. Išskirtinė savybė – kailio nebuvimas, nors pasitaiko ir plaukuotų individų. Šuns temperamentas gan laukinis, todėl jauname amžiuje būtina intensyvi socializacija. Jauni šuniukai būna triukšmingi ir neklusnūs, tačiau vėliau gerai auklėjami tampa ramūs. Turi labai stiprius medžioklės instinktus, todėl gali ištrūkti iš narvo pamatę medžiojamą gyvūną. Kovoja bekompromisiškai, niekad neatsitraukia.

Vėsesnio klimato srityse netinka laikyti atvirose vietose. Šviesesni individai turi būti saugomi nuo ilgo buvimo saulės atokaitoje.
|  |
| --- |
| Mel B |
|  
Mel B, Spice Girls koncerto Wembley stadione metu, 2019 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Melanie Janine Brown |
| Dar žinomas | Scary Spice, Mel B, Melanie B |
| Gimė | 1975 m. gegužės 29 d. (48 metai)Jungtinė Karalystė Lidsas, Anglija |
| Veikla | dainininkė, dainų autorė, aktorė, televizijos įžymybė |

**Melanie Janine Brown** (g. 1975 m. gegužės 29 d.) – britų dainininkė, televizijos įžymybė, dar žinoma, kaip *Scary Spice* ar tiesiog **Mel B**.

Mel B išgarsėjo, kaip viena iš legendinės merginų grupės Spice Girls narių. Grupei nutraukus aktyvią veiklą persikraustė į JAV ir pradėjo solinę karjerą. Mel dirbo didelio populiarumo sulaukusiuose televizijos projektuose: „America’s Got Talent", „X Factor UK", „X Factor Australia", „The Voice", „Dancing with the Stars". Vaidino Brodvėjuje, miuzikluose „Rent" (2004 m.) ir „Chicago" (2017 m.). Savo gyvenimą Brown aprašė dvejose autobiografinėse knygose „Catch a Fire" ir „Brutally Honest".

2022 m. Mel B buvo įteiktas Britanijos imperijos ordinas (MBE) už labdaringą veiklą ir darbą organizacijose padedančioms nuo smurto nukentėjusioms moterims.

Diskografija
------------

### Solo

* *Hot* (2000)
* *L. A. State Of Mind* (2005)

### Spice Girls

* *Spice* (1996)
* *Spiceworld* (1997)
* *Forever* (2000)
* *Greatest Hits* (2007)

Bibliografija
-------------

* *Catch a Fire* (autobiografija) (2002)
* *Brutally Honest* (autobiografija) (2018)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mel B** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Eglė Čigriejūtė-Strolienė** (1960 m. spalio 9 d. Vilniuje), choro dirigentė ir muzikos mokytoja.

Biografija
----------

Žinomo poeto ir rašytojo Henriko Cigriejaus duktė. 1968–1979 choro dirigavimo mokėsi Vilniaus M. K.

Čiurlionio vidurinėje meno mokykloje (dėst. S. Rachlina ir J. Kavaliauskas). 1979–1984 choro dirigavimą studijavo Lietuvos valstybinėje konservatorijoje (vyr. dėst. J. Barausko klasė). Vėliau žinias gilino įvairiuose kursuose Lietuvoje, Austrijoje (1991) ir Prancūzijoje (1994).

Dar būdama studentė pradėjo dirbti Lietuvos valstybinės konservatorijos Pedagogikos katedros vaikų choro studijoje (1981–1984), nuo 1982 „Ąžuoliuko" muzikos mokyklos jaunučių choro vadovė, balso lavinimo ir dirigavimo mokytoja, nuo 1994 vyresnioji mokytoja. Su choru koncertavo Vilniuje ir kituose Lietuvos miestuose, padarė įrašų Lietuvos radijui, 1983–1987 rengė koncertus Lietuvos valstybinėje filharmonijoje „Tau, mamyte", dalyvavo įvairiuose spektakliuose. 1985 „Ąžuoliuko" 25-mečio jubiliejiniame koncerte dirigavo antrokų chorui, jaunučių chorą parengė 1997 Lietuvos moksleivių dainų šventei Vilniuje.

Nuo 1989 kartu su R. Nenėnaite Vilniaus Arkikatedros Bazilikos vaikų choro įkūrėja ir vadovė. Choras kiekvieną sekmadienį gieda vaikų šv. Mišiose Arkikatedroje ir koncertuoja kitose Lietuvos bažnyčiose. Jis 1992 dalyvavo tarptautiniame muzikos festivalyje „Gaida", dalyvauja naujų religinės muzikos kūrinių konkursuose, padarė įrašų Lietuvos radijui ir televizijai, 1994 gastroliavo Ispanijoje, dalyvavo 1998 II Pasaulio lietuvių dainų šventėje Vilniuje. Mažuosius solistus E. Čigriejūtė yra parengusi „Dainų dainelės" ir „Daina motinai tėvynei" konkursams. Aranžavo nemaža dainų vaikų chorams, dirigavo 1988 tarprespublikiniame berniukų chorų festivalyje Kaune ir 1995 Kauno miesto moksleivių dainų šventėje.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
| ***Karalienės užpuolimas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Assault on a Queen |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Jack Donohue |
| Vaidina | Frank Sinatra  Virna Lisi |
| Metai | 1966 |
| Žanras | nuotykių |
| Trukmė | 106 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Karalienės užpuolimas** (angl. *Assault on a Queen*) – 1966 m. JAV sukurtas nuotykių filmas pagal Jack Finney romaną.

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Turtinga italė Roza ir jos partneris Vikas JAV pakrantėje ieško nuskendusio ispanų laivo. Tam jie samdo narus, o vienas jų, buvęs laivyno karininkas Markas, netikėtai randa ne nuskendusį galeoną, o sveiką Antrojo pasaulinio karo laikų vokiečių povandeninį laivą. Rozos ir Viko kompanijoje dar yra ir buvęs vokiečių povandeninio laivo karininkas Erikas, kuris pasiūlo iškelti laivą. Kai jiems tai pavyksta, Erikas pasiūlo povandeniniu laivu leistis į kelionę ir apiplėšti britų lainerį „Karalienė Merė".

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Frank Sinatra – Mark Brittain
* Virna Lisi – Rosa Lucchesi
* Anthony Franciosa – Vic Rossiter
* Richard Conte – Tony Moreno
* Alf Kjellin – Eric Lauffnauer
* Reginald Denny
* Errol John

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Assault". *rottentomatoes.com*. Nuoroda tikrinta 2022-03-04.
2. ↑  „Qssault on a Queen". *moon-city*. Nuoroda tikrinta 2022-03-04.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Didžiulis dirbtinis monokristalas išaugintas Saint-Gobain
**Kristalinė gardelė** – chemijoje, fizikoje bei kai kuriose kitose gamtos mokslų šakose vartojamas terminas, apibūdinantis tvarkingą atomų, molekulių ar jonų išsidėstymą kai kurių medžiagų struktūroje.

Apie mineralų kristalus plačiau skaitykite straipsnyje kristalas.

Gardelės sandara
----------------

Kristalinė gardelė yra sudaryta iš dviejų dalių:

* tam tikru būdu erdvėje išdėstytų taškų;
* kiekvienam iš tų taškų priskirto atomų rinkinio.

Taškų išdėstymas turi tenkinti pagrindinę taisyklę: nepriklausomai nuo to, kuris taškas bus parinktas atskaitos sistemos pradžia, visa jų sistema turi atrodyti vienodai. Tokia sistema gali būti aprašyta vektoriais: jei

{\displaystyle u\_{1},u\_{2},u\_{3}\,}
yra vektoriai (vadinamieji baziniai vektoriai), nurodantys atstumus nuo vieno taško iki trijų artimiausių jam taškų, ir tie vektoriai nėra vienoje plokštumoje, tuomet kiekvienas gardelės taškas gali būti aprašytas vektoriumi

{\displaystyle R=au\_{1}+bu\_{2}+cu\_{3}\,},
kur a, b ir c yra sveikieji skaičiai.

Pagal bazinių vektorių padėtis vienas kito atžvilgiu, kristalinės gardelės skirstomos į 32 tipus. Dažniausiai sutinkami yra kubo formos gardelių tipai – (angl. *simple cubic, face centered cubic, body centered cubic*), bei šešiakampė (angl. *hexagonal close packed*) gardelė.

Kiekvienam gardelės taškui gali būti priskirta po vieną ar keletą atomų. Dauguma elementų turi gardeles su vienu atomu prie kiekvieno taško, tačiau kai kurios jų struktūros (pavyzdžiui, deimantas) turi po keletą atomų. Dauguma junginių turi po keletą skirtingų elementų atomų, susietų su kiekvienu tašku (pavyzdžiui, natrio chloridas kiekvienam gardelės taškui turi po vieną natrio ir vieną chloro atomą).

Vienetinė ląstelė
-----------------

Kiekvienoje gardelėje galima išskirti vienetines ląsteles. Vienetinė ląstelė – tokia gardelės dalis, kurią nukopijavus per visus arba dalį įmanomų gardelės vektorių, atkuriama visa gardelės struktūra. Jei toks atkūrimas įmanomas tik nukopijavus ląstelę per visus vektorius, ląstelė vadinama pirmine vienetine ląstele. Praktiniams skaičiavimams dažnai patogiau naudoti didesnes vienetines ląsteles, kurių forma yra lengviau aprašoma.

Atstumas tarp vienetinių ląstelių vadinamas *gardelės konstanta*.

Fizikinės savybės
-----------------

Kristalinė gardelė nulemia daugelį elementų fizikinių savybių.

* Priklausomai nuo gardelės simetriškumo, elementai gali turėti labai skirtingas atsparumo spaudimui reikšmes skirtingomis kryptimis.
* Tas pat galioja ir elektriniam laidumui.
* Gardelės buvimas leidžia paaiškinti skirtumus tarp metalų, puslaidininkių ir izoliatorių elektrinio laidumo.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 31°52′28.71″ š. pl. 35°25′55.74″ r. ilg.﻿ / ﻿31.8746417°š. pl. 35.4321500°r. ilg.﻿ / 31.8746417; 35.4321500

Kristaus Gundymo vienuolynas kalno šlaite
**Kristaus Gundymo vienuolynas** (gr. Μοναστήρι του Πειρασμού, arab. دير القرنطل‎ = *Deir al-Quruntal*) – krikščionių stačiatikių vienuolynas Vakarų Krante (Palestina), šalia Jericho miesto. Įkurtas Gundymo kalno šlaite, stačiame Jordano slėnio skardyje. Yra Palestinos kontroliuojamoje teritorijoje, bet pavaldus Jeruzalės graikų stačiatikių bažnyčiai.

Vienuolynas pastatytas bizantiečių VI a. toje vietoje, kur, kaip tikima, buvo urvas, kuriame Jėzus praleido 40 dienų ir naktų melsdamasis ir pasninkaudamas bei tokiu būdu gindamasis nuo Šėtono gundymo. Šv. Elena 326 m. šią vietą įvardijo kaip vieną iš šventųjų vietų savo piligrimystės kelyje. VII a. kraštą užkariavo musulmonai. 1099 m. Palestiną užėmę kryžininkai pastatė vieną bažnyčią urve, kitą – ant kalno viršūnės. Vėliau vietovė vėl apleista.

Dabartinį vienuolyną graikų stačiatikiai pastatė 1895 m. Jis įrengtas tik aplink urvą, nes ant viršūnės statinių pastatyti nepavyko. Dabar Kristaus Gundymo vienuolynas tarnauja daugiausia kaip turistinis objektas: jame gyvenantys 3 vienuoliai dirba gidais, įrengtas keltuvas, restoranas, kavinė, suvenyrų parduotuvė.

* ŽibintasŽibintas
* IkonostasasIkonostasas
* Vienuolyno vidujeVienuolyno viduje
* MozaikaMozaika
* Reginys nuo vienuolyno į JerichąReginys nuo vienuolyno į Jerichą

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kristaus Gundymo vienuolynas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |
| --- |
| **Medalininkas** |
| Kristers Aparjods |
| **Medaliai** |
| **Atstovaujant:  Latvija** |
| Rogučių sportas |
| Olimpinės žaidynės |
| **Bronza** | 2022 Pekinas | Estafetė |
| Pasaulio čempionatas |
| **Sidabras** | 2020 Sočis | Estafetė |
| Europos čempionatas |
| **Auksas** | 2022 Sankt Moricas | Estafetė |
| **Sidabras** | 2022 Sankt Moricas | Vienetai |
| **Bronza** | 2019 Oberhofas | Vienetai |
| **Bronza** | 2020 Lilehameris | Estafetė |

**Kristers Aparjods** (g. 1998 m. vasario 24 d. Siguldoje) – Latvijos rogučių sportininkas, olimpinis ir pasaulio prizininkas.

Biografija
----------

2015 m. pasaulio jaunimo čempionas mišrios estafetės rungtyje. 2016 m. Aparjods dalyvavo jaunimo žiemos olimpinėse žaidynėse ir iškovojo aukso medalį vaikinų vienetų varžybose. 2017 m. pasaulio jaunimo čempionas vaikinų vienetų varžybose.

Savo debiutinėse 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse Aparjods dalyvavo dvejose rungtyse. Vyrų vienetų varžybose užimta 11-oji vieta, o mišrios estafetės rungtyje kartu su Latvijos rinktine liko 6-as. 2020 m. pasaulio čempionato sidabro medalininkas mišrios estafetės rungtyje.

2022 m. žiemos olimpiadoje latvis dalyvavo dvejose rungtyse. Vyrų vienetų kategorijoje užėmė 5-ą vietą, o mišrios estafetės varžybose kartu su Latvijos nacionaline rinktine pelnytas bronzos medalis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Olympedia Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2022 m. vasario 12 d.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Audinys (reikšmės).*
Žmogaus skydliaukės audiniai (1 -liaukinis audinys, 2 – epitelis, 3 – endotelis
**Audinys** (biologijoje) – evoliuciškai susiformavusi ląstelių ir neląstelinių darinių sistema, kuriai būdinga bendra sandara ir funkcijos.

Gyvūniniai ir augaliniai audiniai klasifikuojami skirtingai.
Pagal labiausiai paplitusią gyvūninių audinių klasifikaciją, kuri paremta audinių mikroskopinės struktūros ir funkcijų ypatybėmis, skiriamos 4 pagrindinės audinių grupės:

* epitelinis audinys,
* jungiamasis audinys,
* nervinis audinys,
* raumeninis audinys.

Filogenezės požiūriu audiniai labai kito, darėsi sudėtingesni, todėl kiekvieną audinių grupę sudaro keletas pogrupių, kuriems būdinga siauresnė funkcinė specializacija ir savita sandara. Audiniai formuojasi iš gemalinių lapelių: epitelinis audinys – iš ektodermos, mezodermos ir entodermos, jungiamasis ir raumeninis – iš mezodermos, nervinis – iš ektodermos. Audiniai susidaro dauginantis ir diferencijuojantis užuomazgų ląstelėms. Žmogaus organizmą sudarančiuose audiniuose yra daugiau kaip 100 įvairių morfologinių tipų ląstelių. Kai audinį sudarančios ląstelės galutinai diferencijuojasi po gimimo arba pirmaisiais gyvenimo metais, jos yra ilgaamžės, toliau negalinčios daugintis. Bet tokios ląstelės sensta, miršta ir jų organizme nuolat mažėja. Tokios yra nervinės ląstelės. Kitų audinių ląstelės tam tikromis sąlygomis gali daugintis. Pavyzdžiui, amputavus dalį kepenų, likusios kepenų ląstelės gali pradėti daugintis ir kepenų masė atsinaujina. Odos epitelio ląstelės nuolat nubyra, bet epidermio vientisumas nepažeidžiamas, kadangi pasenusias ląsteles pakeičia naujos.

Įvairūs audiniai sudaro organą. Patys audiniai tarp savęs palaiko glaudžius funkcinius ryšius ir veikia vienas kitą. Todėl, žuvus ar, atvirkščiai, išvešėjus vieno audinio ląstelių grupei, paveikiami ir kiti audiniai arba visas organizmas.
**Teremas Moffi**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Teremas Igobor Moffi |
| Gimimo data | 1999 m. gegužės 25 d. (23 metai) |
| Gimimo vieta | Kalabaras, Nigerija |
| Ūgis | 188 cm |
| Svoris | 89 kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | OGC Nice; nuomos pagrindais iš FC Lorient |
| **Numeris** | 13 |
| **Pozicija** | saugas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 20172018201920202020–2023– | FK Kauno ŽalgirisnežinomaFK RiteriaiKV KortrijkFC Lorient→ OGC Nice (skol.) | 08 0(1)0? 0(?)29 (20)09 0(5)87 (34)12 0(5) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023. |

**Teremas Moffi** (*Terem Igobor Moffi*; g. 1999 m. gegužės 25 d.) – Nigerijos futbolininkas, puolėjas.

Karjera
-------

### Kauno Žalgiris

2017 m. trumpai žaidė „Kauno Žalgiryje". A lygoje aštuonis kartus pasirodė pagrindinėje sudėtyje ir pasižymėjo įvarčiu.

### „Riterių" klubas

2019 m. atstovavo FK Riteriai. Debiutavo rungtynėse prieš „Sūduvą". Šiame mače pelnė vienintelį „riterių" įvartį, o komanda pralaimėjo rezultatu 1-2. Iš viso 2019 m. A lygoje žaidė 29 rungtynes ir per jas pelnė 20 įvarčių. Rezultatyvumu A lygoje nusileido tik Tomislav Kiš (iš FK Žalgiris), kuris pelnė 2019 m. A lygoje pelnė 27 įvarčius. Su žaidėju Riterių klubas turėjo sutartį, tačiau leido save parodyti kitiems klubams ir Teremas gruodžio mėn. bandė laimę Belgijoje (Mukrono „Royal Excel" klube)

### KV Kortrijk

2020 m. sausio 7 d. pranešta, kad Belgijos KV Kortrijk klubas perpirko galiojusį kontraktą ir Moffi parduotas.

### FC Lorient

2020 m. rugsėjo mėn. pasirodė pranešimai, kad žaidėją įsigijo prancūzai (FC Lorient klubas), o sandorio suma siekia 7 milijonus eurų. Sutartis pasirašyta penkeriems metams. Spalio 1 d. ši naujiena oficialiai patvirtinta ir žaidėjas buvo pristatytas klubo gerbėjams.

#### „Nicos" klubas

2023 m. sausio pabaigoje pasirodė pranešimai apie tai, kai žaidėją perpirks OGC Nice klubas.
2023 m. vasario 5 d. debiutavo Nicos klube rungtynėse prieš Marselio „Olympic". Nicos ekipa palaužė varžovus rezuktatu 3:1.
2023 m. vasario 26 d. Ligue 1 rungtynėse prieš AS Monaco pasižymįjo pelnydamas du įvarčius, o OGC Nice sutriuškino varžovus rezultatu 3:0.

Šaltiniai
---------

1. ↑  FC Lorient oficiali svetainė: Moffi profilis
2. ↑
3. ↑
4. ↑  alyga.lt naujienos; teremas Moffi keliasi į Belgiją
5. ↑  FK Riteriai oficiali svetatinė: apie T. Moffi
6. ↑  sportas.lt naujienos: Moffi keliasi į Prancūziją
7. ↑  nieuwsblad naujienos: apie Teremą Moffi
8. ↑  sportas.lt naujienos: apie Teremą Moffi
9. ↑  sportas.lt naujienos: Moffi į Nicos klubą.
10. ↑  2023-02-05 rungtynėse prieš Marselio „Olympic"
11. ↑  2023-02-26 rungtynės prieš AC Monaco

Nuorodos
--------

* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* weltfussball.de
* alyga.lt svetainė
* Globalsportsarchive
* lietuvosfutbolas.lt
|  |
| --- |
| Audioslave |
|  |
| Biografija |
| Kilmė | Jungtinės Amerikos Valstijos JAV |
| Žanrai | Alternative rockHard rockPost-grungeFunk rockAlternative metalFunk metal |
| Aktyvumo metai | 2001–2007 |
| Įrašų kompanija | Epic Records |
| Nariai |
| Chris Cornell – vokalas  Tom Morello – gitara  Tim Commerford – bos. gitara  Brad Wilk – būgnai |

**„Audioslave"** – roko grupė iš Kalifornijos, JAV. Grupę sudaro Chris Cornell – vokalas (buvęs „Soundgarden" narys) ir buvę „Rage Against the Machine" nariai – Tom Morello – gitara, Tim Commerford – bosinė gitara ir Brad Wilk – būgnai. Kaip ir „Rage Against the Machine", grupė didžiuojasi, kad nenaudoja jokių dirbtinių garsų (kaip klavišiniai, sintezatorius ar pan.), tik vokalas, gitara, bosinė gitara ir būgnai.

Istorija
--------

Grupė susikūrė 2001 metais, kai „Rage Against the Machine" paliko vokalistas Zack de la Rocha. Likę trys nariai planavo tęsti karjerą kartu pasivadinę „Rage". Vėliau prie grupės, vieno prodiuserio pasiūlymu, prisijungė vokalistas Chris Cornell. Galiausiai, 2002 metais, grupė pavadina „Audioslave". Tais pačiais metais jie išleido debiutinį albumą.

2005 m. gegužės 24 d. išleido antrąjį albumą pavadintą „Out of Exile". Iškart po albumo pasirodymo grupė koncertavo Kuboje. „Audioslave" tapo pirmąja Amerikos roko grupe nemokamai koncertavusia Kuboje, prieš 70 000 žmonių minią.

Grupė laiko veltui neleido ir 2006 m. išleido trečiąjį albumą „Revelations". „Audioslave" atsisakė koncertuoti su naujuoju albumu, nes Chris Cornell ir Tom Morello įrašinėja solinius albumus. Be to, neseniai paskelbta, kad „Rage Against the Machine" susivienija vienam koncertui dėl „Coachella Festival".

2007 m. vasario 15 d. Chris Cornell pareiškė pasitraukiantis iš grupės, jis sakė: „Dėl neišsprendžiamų asmeninių konfliktų ir muzikinių skirtumų aš visam laikui palieku grupę Audioslave". Taip pat palinkėjo likusiems grupės nariams sėkmės. Likę nariai planuoja susivienyti su Zack de la Rocha ir atkurti „Rage Against the Machine".

Diskografija
------------

* 1. Audioslave(2002)Epic***1. Audioslave***  
(2002)  
Epic
* 2. Out of Exile (2005)Epic***2. Out of Exile***  
 (2005)  
Epic
* 3. Revelations (2006)Epic***3. Revelations***  
 (2006)  
Epic

Nuorodos
--------

* Audioslave svetainėje Last.fm
*Šis straipsnis apie meteorologinį reiškinį. Apie kitas reikšmes skaitykite straipsnyje Audra (reikšmės).*
Audra Enschedėje. Nyderlandai
Audra Lietuvoje. Kėdainių rajonas
**Audra** – meteorologinis reiškinys, pasireiškiantis smarkiu vėjo sustiprėjimu. Jūroje audra vadinama štormu. Trumpa, smarki audra vadinama škvalu, ilgai trunkanti galinga – uraganu.

Audra meteorologijoje
---------------------

Audrą sukelia ciklonai. Audros metu labai smarkiai lyja (liūtis), būna perkūnija. Kartais sukelia viesulus. Vėjo greitis svyruoja tarp 20–50 m/s.

Audra kyla, kai aukšto slėgio atmosferos regiono centre susiformuoja žemo slėgio regionas. Dėl priešingų jėgų veikimo atsiranda vėjai bei audros debesys. Panašiu principu, šiltam orui kylant nuo įkaitusio žemės paviršiaus, susidaro nedideli žemo slėgio regionai ir pasireiškia sūkuriai.

Lietuvoje per metus būna vidutiniškai nuo 5 (Varėnoje) iki 40 (Klaipėdoje) audringų dienų, kuomet vėjo stiprumas yra daugiau negu 15 m/s. Yra paskaičiuota, kad bet kurią dieną Žemės rutulyje kyla apie 44 000 audrų.

Audra mitologijoje
------------------

Audra dažniausiai eina kartu su žaibais ir griaustiniu, neretai atneša krušas, išmuša javus, apnaikina medžių vaisius. Prieš audrą dažnai būnanti prieblanda žmogui darė nepaprastą įspūdį. Žaibas kartais uždegdavo trobas, suskaldydavo medžius, akmenis, užmušdavo gyvulius, žmones. Todėl žmogus tai apsupo mitais – atseit per audrą dievas Perkūnas, mušdamas velnius, netyčia padaręs žalos žmonėms. Uždegtų trobų kai kur negesindavo vandeniu, manydami, kad tas gaisras sukeltas dievo valia.

Senovės lietuviai turėjo užkalbėjimus nuo audringų debesų. Besiartinant debesims, paprastai vyriausioji moteris, į indą pridėdavo žarijų, uždėdavo žolių, dažniausiai eglės arba žilvičio šakelių ir smilkydama eidavo apie trobas kalbėdama: *„Viešpatie, šventasis Dieve, nukreipk nuo mūsų namų audras ir vėją, apgink namų duoną ir druską"*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Audra*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 126
2. ↑  *Iliustruota faktopedija.* Vilnius: Alma littera, 2000, 58 p. ISBN 9986-02-895-7.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Audra** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Mars 6 |
| --- |
|  |
|  |
| **Šalis:** |  TSRS |
|  |
| **Organizacija:** |
|  |
| **Misijos tikslas:** | Marsas |
|  |
| **Programa:** | Mars programa |
|  |
| **Misijos tipas:** | Nusileidimo aparatas |
|  |
| **Paleidimo data:** | 1973 m. rugpjūčio 5 d. |
|  |
| **Paleidimo įrenginys:** | Proton SL-12/D-1-e |
|  |
| **Masė:** | 3 260 kg |
|  |
| **Misijos rezultatas:** | Dalinai sėkminga |

**Mars 6** – SSRS bepilotis erdvėlaivis, skirtas Marso tyrimams. „Mars 6" priklausė programai „Mars".

„Mars 6" 1973 m. rugpjūčio 5 d. į kosmosą buvo pakeltas raketa „Proton SL-12/D-1-e". Kartu buvo paleisti keturi kosminiai aparatai, skirti Marso tyrimams. Grupėje buvo „Mars 4" ir „Mars 5" aparatai, skirti patekti į Marso orbitą ir užtikrinti ryšį su „Mars 6" ir „Mars 7" nusileidimo moduliais.

Marsą šis aparatas pasiekė 1974 m. kovo 12 d. Nusileidimo aparatas nuo nešamojo modulio atsiskyrė likus 48 000 km iki Marso. „Mars 6" nusileidimo aparatas atmosferą pasiekė tos pačios dienos ryte – 09:05:53 UT ir skriejo 5,6 km/s greičiu. Parašiutas išsiskleidė 09:08:32 UT, taip sulėtindamas kritimo greitį iki 600 m/s. Nusileidimo metu aparatas jau rinko informaciją ir ją perdavė Žemei. Ryšys su aparatu buvo prarastas 09:11:05 UT. Manoma, kad aparatas rėžėsi į Marsą skriedamas dar 61 m/s greičiu. „Mars 6" spėjo perduoti 224 sekundes informacijos, daugiausia apie Marso atmosferą.

Išnašos
-------

1. 1 2  "Mars 6". Nacionalinis JAV kosminės erdvės mokslų duomenų centras.


| • Mars programa •  • TSRS • |
| --- |
| • Mars 1 • Mars 2 • Mars 3 • Mars 4 • Mars 5 • Mars 6 • Mars 7 • |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*Mars Polar Lander*
*Mars Climate Orbiter*
**Mars Surveyor '98** – NASA programa, skirta Marso tyrimams. *Mars Surveyor '98* programą sudarė du kosminiai aparatai – *Mars Climate Orbiter* (dar žinomas *Mars Surveyor '98 Orbiter* vardu) ir *Mars Polar Lander* (dar žinomas *Mars Surveyor '98 Lander* vardu). Šios programos tikslas – Marso orų, klimato tyrimas, taip ieškant ilgalaikių klimato pokyčių.

Deja, abu zondai buvo prarasti. *Mars Climate Orbiter* buvo prarastas dėl klaidos nustatant jo orbitą apie Marsą, o *Mars Polar Lander* buvo prarastas dėl techninės klaidos – šio aparato sensoriai per anksti pranešė apie nusileidimą ant Marso paviršiaus, todėl *Mars Polar Lander* iš maždaug 40 metrų aukščio (kai buvo pranešta apie „nusileidimą"), dideliu greičiu rėžėsi į Marso paviršių.

*Mars Surveyor '98* programa kainavo apie 193 milijonus JAV dolerių.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Mars 1969B** |
|  |
| **Organizacija:** | SSRS |
| **Misijos tikslas:** | Marsas |
| **Misijos tipas:** | dirbtinis palydovas |
| **Paleidimo data:** | 1969 m. balandžio 2 d. |
| **Paleidimo įrenginys:** | raketa-nešėja*Proton* |
| **Misijos rezultatas:** | nesėkminga |

**Mars 1969B** (dar žinomas **Mars 69B** vardu) – SSRS kosminis aparatas, skirtas Marso tyrimams. Šis aparatas buvo identiškas kitam kosminiam aparatui, taip pat skirtam Marso tyrimams – *Mars 1969A*. SSRS vyriausybė apie šią misiją niekada oficialiai nepranešė.

Po 2 metų tobulinimų, *Mars 1969B* buvo paleistas 1969 balandžio 2 *Proton raketa*. Problemos prasidėjo iškart po paleidimo. Vienas iš 6 variklių sprogo. Sistemos išlygino raketą ir toliau tęsė raketos pakilimą tik su 5 varikliais. Po 25 sekundžių sistemos nebesugebėjo išlaikyti raketos vertikalioje pozicijoje, todėl ji pradėjo krypti. Visi varikliai išsijungė. Po 41 sekundės po paleidimo, maždaug už 3 km nuo paleidimo vietos, raketa rėžėsi į žemę.

*Mars 1969B* turėjo fotografuoti Marso paviršių. Kiti prietaisai: radiometras, vandens garų ieškiklis, spektrometrai.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Mars 7 |
| --- |
|  |
|  |
| **Šalis:** |  TSRS |
|  |
| **Organizacija:** |
|  |
| **Misijos tikslas:** | Marsas |
|  |
| **Programa:** | Mars programa |
|  |
| **Misijos tipas:** | Nusileidimo aparatas |
|  |
| **Paleidimo data:** | 1973 m. rugpjūčio 9 d. |
|  |
| **Paleidimo įrenginys:** | *Proton SL-12/D-1-e* |
|  |
| **Masė:** | 3 260 kg |
|  |
| **Misijos rezultatas:** | Nesėkminga |

**Mars 7** – SSRS bepilotė kosminė stotis, skirta Marso tyrimams. Tai buvo paskutinis erdvėlaivis priklausęs Mars programai. Kaip ir „Mars 6", „Mars 7" buvo nusileidimo aparatas.

„Mars 7" į kosmosą buvo pakeltas raketa „Proton SL-12/D-1-e". Marsą šis aparatas pasiekė 1974 m. kovo 9 d. Dėl klaidos programinėje įrangoje, atsakingoje už nusileidimo aparato atsiskyrimą nuo nešamojo modulio, „Mars 7" nusileidimo aparatas maždaug 4 valandom anksčiau nei reikėjo atsiskyrė nuo nešamojo modulio, dėl to Marsą praskriejo 1300 km atstumu.

| • Mars programa •  • TSRS • |
| --- |
| • Mars 1 • Mars 2 • Mars 3 • Mars 4 • Mars 5 • Mars 6 • Mars 7 • |
Mars|  |
| Forma | Uždaroji akcinė bendrovė |
| Pramonė | maisto pramonė |
| Įkurta | 1911 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Franklin Clarence Mars |
| Centrinė būstinė | Virdžinija, JAV |
| Produktai | Snickers, Mars |
| Pajamos | 35 mlrd. JAV dolerių (2017) |
| Darbuotojų | 80 000 (2017) |
| Tinklalapis | www.mars.lt |

**Mars** – JAV bendrovė, viena didžiausių pasaulyje užkandžių gamintoja („Snickers", „Mars", „Bounty" ir kt.).

Istorija
--------

1911 m. Franklinas Marsas kartu su savo žmona įsteigė „Mars Candy Factory" bendrovę. Galiausiai pastaroji žlugo. 1920 m. įkūrė naują bendrovę „Mar-O-Bar" Co. vėliau ją pervadino į „Mars", Inc. 1923 m. JAV rinkoje pasirodė pirmasis itin perkamas produktas – „Milky Way" šokoladinis batonėlis. 1930 m. JAV pristatė „Snickers" šokoladinį batonėlį, o JK 1932 m. pasirodė „Mars" šokoladinis batonėlis, kuris savo sudėtimi panašus į amerikietišką „Milky Way", dėl ko jis ne itin sėkmingai prigijo JAV rinkoje. 1951 m. pasirodė „Bounty" šokoladinis batonėlis JK ir Kanados rinkoje. Tačiau dėl panašumo su kitais amerikietiškais pastarosios bendrovės produktais JAV rinkoje netiekiamas.

2007 m. įsigijo „Pedigree", „Whiskas" ir kt. šunų ir kačių gyvūnų ėdalo gamintojų prekės ženklus. 

2008 m. „Mars", Incorporated, kartu su „Berkshire Hathaway" Incorporated, išpirko „Wm. Wrigley Jr." Company, didžiausią kramtomosios gumos gamintoją pasaulyje, už 23 mlrd. JAV dolerių.

Išnašos
-------

1. ↑  „America’s Largest Private Companies". Nuoroda tikrinta 8 August 2018.
2. ↑  „Mars, Buffett Team Up in Wrigley Bid". *Wall Street Journal*. 2008-04-28. Nuoroda tikrinta 2017-01-22.