| **Vilhelmas I** |
| --- |
|  |
|  Dinastija Hohencolernai |
| Gimė | 1797 m. kovo 22 d.Berlynas |
| Mirė | 1888 m. kovo 9 d. (90 metų) Berlynas |
| Tėvas | Frydrichas Vilhelmas III |
| Motina | Luizė |
| Sutuoktinis (-ė) | Augusta Sachsen-Veimar |
| Vaikai | Frydrichas III, Luiza |
|  Vokietijos imperatorius |
| Valdė | 1861–1888 m. |
| Pirmtakas | Frydrichas Vilhelmas IV |
| Įpėdinis | Frydrichas III |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Juodojo erelio ordinasJuodojo erelio ordinasRaudonojo erelio ordinasRaudonojo erelio ordinasBaltojo erelio ordinasBaltojo erelio ordinas |
|  |
|  **Vikiteka** | Vilhelmas I |
| Parašas |
|  |

Vilhelmo I monograma
**Vilhelmas I** (*Vilhelmas Frydrichas Ludvigas*; 1797 m. kovo 22 d. Berlyne – 1888 m. kovo 9 d. Berlyne) – Prūsijos karalius ir nuo 1871 m. Vokietijos imperatorius.

Biografija
----------

Vilhelmas I vaikystėje
Vilhelmo I karūnacija
Vilhelmo I žmona Augusta Sachsen-Veimar 
Kilęs iš Hohencolernų dinastijos, buvo antrasis karaliaus Frydricho Vilhelmo III ir karalienės Luizės sūnus. 1829 m. vedė Saksonijos-Veimaro princesę Augustę Mariją Luizę Katariną, su kuria susilaukė dviejų vaikų – Frydricho Vilhelmo ir Luizės, 1856 m. ištekėjusios už Badeno didžiojo hercogo Frydricho I. Kai 1840 m. įžengė į sostą jo bevaikis brolis Frydrichas Vilhelmas IV, Vilhelmas, turėdamas „Prūsijos princo" titulą, tapo sosto įpėdiniu. Buvo konservatyvių pažiūrų (dėl savo veiksmų malšinant 1848–1849 m. revoliuciją Vokietijoje buvo niekinamai pramintas „kartečės princu" (vok. *Kartätschenprinz*)).

Valdymo bruožai
---------------

Po to, kai 1858 m. Prūsijos karalius Frydrichas Vilhelmas IV patyrė smūgį, paralyžiavusį ir padariusį jį protiškai neįgaliu, Vilhelmas tapo regentu. Po brolio mirties 1861 m. sausio 2 d. regentas įžengė į sostą, spalio 18 d. buvo karūnuotas Karaliaučiuje ir tapo visateisiu valdovu. Nors dar jam regentaujant, Prūsijoje buvo paskirta liberali vyriausybė, leista kurtis politinėms partijoms, tačiau Vilhelmui I įžengus į sostą, prasidėjo nuolatinis konfliktas su liberalų dominuojamu Prūsijos landtagu. Landtagas atsisakė palaiminti 1860 m. karo ministro Albrechto von Roono parengto armijos reorganizavimo projekto finansavimą, manydamas, kad karo prievolės laikotarpio pailginimas sustiprins karaliaus valdžią. Krizė užaštrėjo 1862 m. kai karalius paleido landtagą, bet naujuose rinkimuose daugumą vėl laimėjo liberalai. Kariškiai ėmė svarstyti, kas turi svarstyti kariuomenės klausimus: karalius ar landtagas. Karaliaus ministrai nepajėgė įtikinti delegatų, todėl karalius jau ketino atsistatydinti. Išeitį iš susidariusios situacijos rado 1862 m. rugsėjo 23 d. naujai paskirtas Prūsijos reichkancleris (ministras pirmininkas) Otto von Bismark. Nuo to laiko O. Bismarkas lėmė Prūsijos politiką, kai kada netgi stipriai konfliktuodamas su karaliumi.

Paminklas Vilhelmui I Kelne
O. Bismarko politikos dėka tapo 1867 m. liepos 1 d. įkurtos Šiaurės Vokietijos sąjungos (vok. *Norddeutscher Bund*) prezidentu, o po karo su Prancūzija, nors ilgai delsė, sutiko tapti Vokiečių imperatoriumi. Iškilmingas vainikavimas įvyko 1871 m. sausio 18 d. Versalio rūmų Veidrodžių salėje.

1878 m. gegužės 11 d. įvykęs pasikėsinimas į Vilhelmo I gyvybę tapo pretekstu Bismarko vyriausybei pateikti įstatymo dėl „gynybos nuo socialdemokratinių išsišokimų" projektą. Priėmus jo pagrindu įstatymą, visos darbininkų organizacijos Vokietijoje turėjo būti paleistos, jų laikraščiai uždaryti, o veikėjai suimti.

Šeima
-----

1829 metais Vilhelmas vedė princesę Augustą Saksen-Veimer-Eizenachę (1811–1890), didžiojo hercogo Karolio Frydricho Saksen-Veimar-Eizenacho ir didžiosios kunigaikštienės Marijos Pavlovnos dukterį. 

Jiems gimė du vaikai:

* Frydrichas III (1831–1888), sekantis Pūsijos karalius;
* Luiza (1838–1923), 1856 metais ištekėjo už Badeno didžiojo hercogo Frydricho I.

Nuorodos
--------

| Karališkieji titulai |
| --- |
| Prieš tai:**Frydrichas Vilhelmas IV** | **Prūsijos karalius ir (nuo 1871 m.) – Vokietijos imperatorius**1861–1888 | Po to:**Frydrichas III** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPrūsija Prūsijos monarchai |
| --- |
|  |
| Prūsijos kunigaikščiai (1525–1701) | 
* Albrechtas
* Albrechtas Frydrichas
* Jonas Zigmantas1
* Jurgis Vilhelmas1
* Frydrichas Vilhelmas1
* Frydrichas I1
 |  |
|  |
| Prūsijos karaliai (1701–1918) | 
* Frydrichas I1
* Frydrichas Vilhelmas I1
* Frydrichas II1
* Frydrichas Vilhelmas II1
* Frydrichas Vilhelmas III1
* Frydrichas Vilhelmas IV
* Vilhelmas I2
* Frydrichas III2
* Vilhelmas II2
 |
|  |
| 1 Taip pat Brandenburgo kurfiurstas; 2 Taip pat Vokietijos imperatorius |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVokietija Vokietijos monarchai |
| --- |
|  |
| Rytų Prancūzija (843–918) | 
Luizas II • Karlomanas • Luizas III • Karolis III • Arnulfas • Luizas Vaikas • Konradas I | Imperial Coat of arms of the German Emperor |
|  |
| Saksonijos karalystė (919–62) | 
Henrkas I • Otonas I |
|  |
| Vokietijos karalystė arba Šventosios Romos imperija (962–1806) | 
Otonas I • Otonas II • Otonas III • Henrikas II • Konradas II • Henrikas III • Henrikas IV • Henrikas V • Lotaras III • Konradas III • Frydrichas I • Henrikas VI • Filipas • Otonas IV • Frydrichas II II • Konradas IV • Rudolfas I • Adolfas • Albrechtas I • Henrikas VII • Liudvikas IV • Karolis IV • Venceslausas • Rupertas • Zigmantas • Albrechtas II • Frydrichas III • Maksimilijonas I • Karolis V • Ferdinandas I • Maksimilijanas II • Rudolfas II • Motiejus • Ferdinandas II • Ferdinandas III • Leopoldas I • Juozapas I • Karolis VI • Karolis VII • Pranciškus I • Juozapas II • Leopoldas II • Pranciškus II |
|  |
| Reino konfederacija (1806–1813) | 
Napoleonas I |
|  |
| Vokietijos konfederacija (1815–1848) | 
Pranciškus I • Ferdinandas I |
|  |
| Vokietijos imperija (1849) | 
*Frydrichas Vilhelmas IV* (išrinktasis imperatorius) |
|  |
| Vokietijos Sąjunga (1849–1850) | 
Frydrichas Vilhelmas IV |
|  |
| Vokietijos konfederacija (1850–1866) | 
Pranciškus Juozapas I |
|  |
| Šiaurės Vokietijos sąjunga (1867–1871) | 
Vilhelmas I |
|  |
| Vokietijos imperija (1871–1918) | 
Vilhelmas I • Frydrichas III • Vilhelmas II |

 |