|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Takalik AbachasTak'alik A'baj' |
| --- |
|  |
| Ankstyvojo klasikinio periodo statinys Takalik Abache |
| 

Takalik AbachasTakalik Abachas

 |
| Koordinatės | 14°38′0″ š. pl. 91°44′0″ v. ilg.﻿ / ﻿14.63333°š. pl. 91.73333°r. ilg.﻿ / 14.63333; 91.73333Koordinatės: 14°38′0″ š. pl. 91°44′0″ v. ilg.﻿ / ﻿14.63333°š. pl. 91.73333°r. ilg.﻿ / 14.63333; 91.73333 |
| Vieta | Retalhuleu departamentas, Gvatemala |
| Regionas | Mezoamerika |
| Plotas | 6,5 km² |
| Istorija |
| Laikotarpis | Ikiklasikinis, klasikinis |
| Tauta | majai |
| Informacija |
| Vikiteka |  **Vikiteka**Vikiteka |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 1663 |

**Takalik Abachas** (majų k. *Tak'alik A'baj'*) – ikikolumbinio laikotarpio archeologinė radimvietė Gvatemalos pietvakariuose, Retalhuleu departamente. Tai viena iš keleto radimviečių, kuriai būdingi tiek majų, tiek olmekų kultūrų bruožai. Miestas klestėjo ikiklasikiniu ir klasikiniu laikotarpiu, nuo IX a. pr. m. e. iki X a. m. e. ir buvo svarbus prekybinis centras, prekiavęs su Kaminalchuju ir Čokola. Pagrindinės prekės buvo kakava ir obsidianas. Tyrimai atskleidė, jog Takalik Abachas yra viena didžiausių Ramiojo vandenyno pakrantės radimviečių su skulptūriniais monumentais.

Miestas buvo nepertraukiamai gyvenamas 2000 metų, o jo gyventojai ir dominuojanti kultūra keitėsi. Ikiklasikiniame laikotarpyje dominavo olmekų architektūra, Okosito stiliaus keramika. Ikiklasikinio laikotarpio pabaigoje iškilo šventyklos, pradedami raižyti majų glifai, naudojamas Majų ilgojo skaičiavimo kalendorius. Olmekų skulptūros pradėjo nykti, įsivyravo majų tradicijos. Klasikinio laikotarpio pradžioje pradėtos statyti stelos, būdingos Peteno regionui, keramikos stilius perėjo prie Solano, siejamo su majais kičiais. Vėliau miestą nusiaubė užkariautojai, tačiau dalis pastatų buvo atstatyta. Poklasikiniu periodu Takalik Abache apsigyveno kičiai.

Takalik Abacho archeologinė radimvietė užima 6,5 km² plotą. Yra išlikę ~70 statinių, tuzinas aikščių, išsidėsčiusių ant 9 terasų. Yra 2 kamuolio žaidimo laukai, 239 akmeniniai monumentai, jų tarpe stelos ir altoriai. Išlikusios vandentiekio sistemos liekanos.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R**Senovės majų miestai** |
| --- |
|  |
| Ikiklasikinis laikotarpis | 
 Kaminalchuju **·**  Čiapa de Korsas **·**  El Miradoras **·**  Isapa **·**  Takalik Abachas |  |
|  |
| Klasikinis laikotarpis | 
 Altun Ha **·**  Bonampakas **·**  Jaščilanas **·**  Jašha **·**  Kahal Pečas **·**  Kalakmulis **·**  Kankuenas **·**  Karakolis **·**  Kirigva **·**  Kopanas **·**  Lamanajus **·**  Lubantunas **·**  Naranchas **·**  Palenkė **·**  Piedras Negras **·**  Seibalis **·**  Šunantuničas **·**  Uašaktunas **·**  Tikalis **·**  Tonina |
|  |
| Poklasikinis laikotarpis | 
 **Aukštumų majai**: Kumarkachas **·**  Išimčė **·**  Čahoma **·**  Čija **·**  Zakuleu **·**  **Jukatano majai**: Edzna **·**  Majapanas **·**  Tulumas **·**  Koba **·**  Čičen Ica **·**  Ušmalis **·**  Cibilčaltunas |
|  |
| Kolumbinis laikotarpis | 
 Tajasalis **·**  Sakpetenas **·**  Keišilis |

 |