| Voluinės sritisukr. *Волинська область* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Voluinės srities vėliava | Voluinės srities herbas |
| (Išsamiau) | (Išsamiau) |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-12)------ vasaros: (UTC-12) |
|  |
| **Administracinis centras** | Luckas |
| **Rajonai** | 16 |
| **Srities pavaldumo miestai** | 4 |
| **Rajono pavaldumo miestai** | 7 |
| **Įkūrimo data** | 1939 m. gruodžio 4 d. |
| **Gubernatorius** | Jurijus Pohuliajko Юрій Погуляйко |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 1 036 891 (24) |
| **Plotas** | 20 144 km² (20) |
| **Tankumas** (2006) | 51 žm./km² |
|  |
| **Tel. kodas** | +380 33 |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Voluinės sritisVikiteka |

**Voluinės sritis** (ukr. *Волинська область* arba *Волинщина*) – šiaurės vakaruose esanti Ukrainos sritis. Rytuose ribojasi su Rivnės, pietuose – su Lvovo sritimis, vakaruose – su Lenkija, šiaurėje – su Baltarusija. Administracinis centras – Luckas.

Geografija
----------

Voluinės srities upės
Styrės upė

### Plotas

Srities plotas 20143 km², kas sudaro 3,3 % Ukrainos teritorijos ir užima 19 vietą tarp šalies sričių.

### Vandens telkiniai

Voluinės turtas – ežerai (daugiau negu 220). Jie susitelkę pačioje srities šiaurės vakarinėje dalyje – Šacko ežeryne. Didžiausi ežerai: Svitjazio (*Світязь*), Pulemeco (*Пулемецьке*), Tursko (*Турське*), Lukai (*Луки*), Liucimiras (*Люцимир*).

Šiaurine srities dalimi teka Pripetė (Dniepro baseinas). Į ją šiaurės rytų kryptimi teka intakai – Styrė, Stochidas, Turija. Vakariniu pasieniu teka Vakarinis Bugas, priklausantis Vyslos baseinui. Voluinės sritimi eina Baltijos ir Juodosios jūrų vandenskyra.

Iš viso per sritį teka 130 upių, kurių bendras ilgis apie 3000 km lgiausios:

* Stochidas – 188 km
* Turija – 184 km
* Styrė – 170 km
* Pripetė – 170 km (srities teritorijoje)
* Vakarinis Bugas – 128 km (srities teritorijoje)

### Reljefas

Vyraujantis reljefas – lygumų. Beveik trys ketvirčiai Voluinės srities teritorijos yra pelkėta Polesės žemuma (aukštis 140–150 m), mažesnė dalis pietuose apima šiaurės vakarinę Voluinės aukštumos dalį (220–290 m). Aukščiausia srities vieta yra ties Bužankos kaimu Horochivo rajone – 292 m, tuo tarpu žemiausia vieta yra pri Stohido upės, šalia jo santakos su Pripete (139 m).

### Klimatas

Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis. Žiemos švelnios, vasaros šiltos. Vidutinė sausio temperatūra -4,5 °C, liepos – 18,6 °C. Per metus iškrenta 550–600 mm kritulių. Vegetacinis periodas – apie 200 dienų.

### Dirvožemiai

Dirvožemiai pilkieji jauriniai ir juodžemiai (miškastepėje), vėlėniniai jauriniai, pelkiniai (Polesėje).

### Augalija ir gyvūnija

Miškai užima 32,5 % visos srities teritorijos. Didžiausi miškų masyvai plyti srities šiaurės rytuose. Būdingi mišrieji ir plačialapiai miškai (pušys – 60 %, ąžuolai – 13 %, alksniai – 13 %, beržai – 10 %, taip pat auga eglės, skroblai, uosiai, klevai). Yra ir regionui unikalių rūšių – sibirinių kedrų, piramidinių tujų, raudonųjų ąžuolų. Miškuose gyvena briedžiai, stirnos, šernai, barsukai, lūšys, lapės, voverės, stumbrai, bebrai; miškastepės zonoje kiškiai, lapės, graužikai; aklimatizuota ondatra. Ežeruose ir upėse veisiasi 35 rūšių žuvys (karpiai, karosai, raudės, lydekos, lynai, starkiai, unguriai, šamai, ešeriai).

Reliktinė augalija ir gyvūnija bei laukiniai kraštovaizdžiai saugomi Šacko nacionaliniame parke.

Istorija
--------

*Daugiau informacijos galite rasti straipsnyje Voluinė.*
Lucko pilis
Olykos gotikos stiliaus bažnyčia
Voluinės teritorijoje randama vėlyvojo paleolito archeologinių radinių. Seniausios gyvenvietės buvo prie dabartinio Lucko, Torčyno, Novostavo, Polonkos. Mezolitinių radinių randama Liutko, Samario, Neviro vietovėse. Daugelyje gyvenviečių rasta neolito laikotarpio radinių.

Manoma, kad Voluinės (Volynės) pavadinimas kilo iš metraščiuose minimos Velinės (*Велиня*) vietovės, kuri buvo prie Gučvos upės, 20 km nuo dabartinio Vladimiro. Valinanais vadintos gentys, gyvenusios Bugo ir Pripetės aukštupiuose.

Ipatijaus metraštyje apie 981 metus, žymima, kad voluiniečių žemė įeina į Kijevo Rusios sudėtį. Kunigaikštis Vladimiras Didysis įkūrė Vladimiro miestą, netoli Velinės. 988 m. miestas Vladimiro perduotas savo sūnui kunigaikščiui Vsevolodui. Vladimiro miestas tapo ne tik politiniu, be ir religiniu regiono centru.

Voluinės kraštui klestint kūrėsi nauji miestai. Ipatijaus metraštyje 1085 m. minimas Luckas, 1097 m. Turijskas, Šepelis, Bužskas, 1150 m. Ustilugas. 200 metų kraštą valdo Monomahovičių dinastija. 1157 m. Voluinę pradeda valdyti Mstislavo dinastija. Kraštas buvo puldinėjamas lietuvių, jotvingių, lenkų. 1199 m. Romanas Mstislavovičius sujungė Voluinę su Haliču į Haličo-Voluinės kunigaikštystę. 1340 m. valstybės valdovu tapo kunigaikštis Liubartas, priklausęs Gediminaičių dinastijai ir Voluinė pajungta prie LDK.

Po Liublino unijos 1569 m. Voluinė atiteko lenkams ir šie čia įkūrė Voluinės vaivadiją. Jie stačiatikius bandė versti katalikais todėl Voluinėje kilo neramumai ir sukilimai. 1648–1654 m. vyko kazokų sukilimai, vadovaujami Bogdano Chmelnickio. Sukilimų dėka, voluiniečiai išlaikė stačiatikių tikėjimą. 1793 m. Voluinė drauge su kitomis rytų Lenkijos žemėmis įėjo į Rusijos imperiją. Joje sudaryta Voluinės gubernija. Caro valdymo metais drausta ukrainietiška literatūra, uždarytos lenkų katalikų bažnyčios. XIX a. antroje pusėje Voulinėje pradėta vystyti pramonė. 1873 m. nutiestas geležinkelis Zdolbunivas-Kovelis, 1877 m. Liublinas-Kovelis.

Per pirmąjį pasaulinį karą per Voluinę keletą kartų praėjo fronto linija tarp rusų iš vienos pusės, ir austro-vokiečių karių, iš kitos. 1916 metų birželį rusų kariai perėję frontą užėmė Lucką ir nuvijo autro-vokiečių kariuomenę už Stohido upės. Per metus buvo sunaikinta daug gyvenviečių.

1917 metais susikūrė Ukrainos Liaudies Respublika. Voluinė įeina į respublikos sudėtį, dalyje istorinių Voluinės žemių įkuriamas ULR administracinis vienetas Voluinės žemė. 1918 m. – okupuota vokiečių karių, o po metų aneksuota lenkų. Sukurta Voluinės vaivadija. Visi gyventojų sukilimai numalšinti.

Po Molotovo-Ribentropo pakto atiteko SSRS. 1939 m. gruodžio 4 d. įtvirtinta Voluinės sritis – tačiau jau be istorinių Rivnės, Šepetivkos, Chelmo ir daugelio kitų žemių.

1941 m. Voluinė tapo viena iš pirmųjų Ukrainos dalių į kurią įžengė vokiečių armija. Karo eigoje srityje svarbių mūšių nevyko, todėl sritis architektūrinių paminklų prarado nedaug.

1991 m. gruodžio 1 d. įvyko istorinis referendumas. Visiška dauguma 92 % pasisakė už Ukrainos pasitraukimą iš SSRS. Šiandien Voluinės sritis – viena Ukrainos sudedamųjų dalių.

### Voluinės sritis įvairių šalių sudėtyje

* Kijevo Rusia apie 882–1154
* Voluinės kunigaikštystė 1154–1390
* Haličo-Voluinės kunigaikštystė 1390–1431
* Voluinės kunigaikštystė 1431―1452
* LDK 1452–1569
* Abiejų Tautų Respublika 1569–1795
* – Rusijos imperija 1795–1917
* – Ukrainos Liaudies Respublika 1917–1919
* Lenkija 1919–1939
* Ukrainos SSR (SSRS) 1939–1991
* Ukraina nuo 1991

Gyventojai
----------

Žuravnykų kaimas Horochivo rajone
2007-ųjų sausio 1 d. srityje gyveno 1 036 891 gyventojas ir tai sudarė 2,2 % visų Ukrainos gyventojų. Tarp jų:

* miesto gyventojų – 50,4 %
* kaimo gyventojų − 49,6 %

Pagal tautybę gyventojai pasiskirsto:

* ukrainiečiai – 94,3 %
* rusai –4,4 %
* kiti (lenkai, čekai, slovakai, žydai) – 1,3 %

Srities vidutinis gyventojų tankumas – 66,9 žm./km². Tankiausiai gyvenama centrinė srities dalis, apie Lucką. Taip pat tankiai gyvenama visa pietinė dalis. Rėčiausiai gyvenama pelkėtoje Polesė Voluinės šiaurėje, ypač į šiaurę nuo Pripetės. Retai gyvenami ir miškingi rytai.

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1970 m. ir 2006 m.** |
| **1970 m.sur.** | **1985 m.** | **1995 m.** | **2001 m.sur.** | **2003 m.** | **2006 m.** |
| 975 000 | 987 000 | 1 035 100 | 1 057 200 | 1 063 900 | 1 036 891 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Voluinės kraštovaizdis Kamin Kaširskio rajone

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Voluinės sritis padalinta į 16 rajonų ir 4 srities pavaldumo miestus.

Voluinės srities tarybos.  
 Juodai pažymėtos rajono tarybos  
Vyšnine spalva- miestų tarybos nepriklausančios rajonams
Voluinės laukai netoli Olykos

Srities pavaldumo miestai|  | Lietuviškai | Ukrainietiškai | Gyventojų skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
|
|  | Luckas | Луцьк | 202 900 |
|  | Kovelis | Ковель | 66,8 |
|  | Novovolynskas | Нововолинськ | 52,6 |
|  | Voluinės Vladimiras | Володимир-Волинський | 37,9 |

Srities tarbybos|  | Lietuviškai | Ukrainietiškai | Administracinis centras |
| --- | --- | --- | --- |
|
|  | Horochivo rajonas | Горохівський район *Horokhivs'kyi raion* | Horochivas |
|  | Ivanyčių rajonas | Іваничівський район *Ivanychivs'kyi raion* | Ivanyčiai |
|  | Kamin-Kaširskio rajonas | Камінь-Каширський район *Kamin'-Kashyrs'kyi raion* | Kamin-Kaširskis |
|  | Kivercų rajonas | Ківерцівський район *Kivertsivs'kyi raion* | Kivercai |
|  | Kovelio rajonas | Ковельський район *Kovels'kyi raion* | Kovelis |
|  | Lokačių rajonas | Локачинський район *Lokachyns'kyi raion* | Lokačiai |
|  | Lucko rajonas | Луцький район *Luts'kyi raion* | Luckas |
|  | Liubešivo rajonas | Любешівський район *Lyubeshivs'kyi raion* | Liubešivas |
|  | Liubomilio rajonas | Любомльський район *Lyubomls'kyi raion* | Liubomilis |
|  | Manevyčių rajonas | Маневицький район *Manevyts'kyi raion* | Manevyčiai |
|  | Ratnės rajonas | Ратнівський район *Ratnivs'kyi raion* | Ratnė |
|  | Rožyščės rajonas | Рожищенський район *Rozhyshchens'kyi raion* | Rožyščė |
|  | Šacko rajonas | Шацький район *Shats'kyi raion* | Šackas |
|  | Staro-Vyživkos rajonas | Старовижівський район *Starovyzhivs'kyi raion* | Stara Vyživka |
|  | Turijsko rajonas | Турійський район *Turiys'kyi raion* | Turijskas |
|  | Voluinės Vladimiro rajonas | Володимир-Волинський район *Volodymyr-Volynskyi raion* | Voluinės Vladimiras |
Srities pavaldumo miestai|  | Lucko miesto taryba | Луцька міськрада *Lutska mis'krada* | Luckas |
|  | Novovolynsko miesto taryba | Нововолинська міськрада *Novovolyns'ka mis'krada* | Novovolynskas |

* Rajonų tarybos
* Miestų tarybos

Voluinės sienos
---------------

Srities pradžia kelyje H17 Lvovas-Luckas
Ukrainos pasieničių statomi spaudai Ustyluhe
Voluinė ribojasi su kitomis sritimis:

* Lvovo sritimi pietuose
* Rivnės sritimi rytuose

Kitomis valstybėmis:

* Baltarusija Baltarusija šiaurėje 205 km;
* Lenkija Lenkija vakaruose 190 km.

### Automobilių pasienio kontrolės punktai:

* Su Lenkija:

Ustyluhas (*Устилуг*), Jahodynas (*Ягодин*), Rymačiai (*Римачі*), Izovas (*Ізов*).

* Su Baltarusija:

Dolskas (*Дольськ*), Zabolotja (*Заболоття*), Domanovė (*Домановe*), Piščia (*Піща*), Pulemecas (*Пулемець*).

Ekonomika
---------

Išgaunama akmens anglis (Voluinės-Lvovo anglių baiseinas). Kivercų, Kovelio, Mancevičių rajonuose vystoma durpių gavyba. Voluinės srityje išplėtota lengvoji, medžio apdirbimo, mašinų gamybos pramonė. Kovelyje gamnamos žemės ūkio mašinos, Lucke – automobiliai, plastiko gaminiai, Vladimire, Rožyščėje, Mancevičiuose – baldų pramonė. Daugelyje miestų yra maisto pramonės (cukraus, konservų, pieno, mėsos) įmonių. Auginami javai (miežiai, kviečiai), cukriniai runkeliai, linai, bulvės. Sodininkystė ir daržininkystė. Gyvulininkystė (galvijai, kiaulės, avys, arkliai).

### Ekonomikos rodikliai

| N | rodiklis | vienetai | 2006 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prekių eksportas | mln. JAV dolerių | 336,6 |
| 2 | Tarp visų Ukrainos sričių |  % | 0,9 |
| 3 | Prekių importas | mln. JAV dolerių | 645,6 |
| 4 | Tarp visų Ukrainos sričių |  % | 1,4 |
| 5 | Eksporto-importo saldo | mln. JAV dolerių | -309,0 |
| 6 | Kapitalinės investicijos | mln. grivinų | 2409,4 |
| 7 | Vidutinis atlyginimas | Grivinų (2007-01-01) | 825 |
| 8 | Vidutinis atlyginimas | JAV dolerių (2007-01-01) | 163,4 |

Pagal Ukrainos statistikos komiteto duomenis.

### Stambiausios įmonės

Stambiausios įmonės|  | Pavadinimas | Pavadinimas  Ukrainietiškai | Logotipas | Būstinė | Produkcija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
|  | Volynkholding | Волиньхолдинг |  | Torčynas (Lucko raj.) | Ketčupai, majonezai |
|  | LuAZ | ЛуАЗ |  | Luckas | Automobilių gamyba |
|  | Elektrotermometrija | Електротермометрiя |  | Luckas | Vandens skaitiklių, reguliatorių bei pramoninų  temperatūros jutiklių gamyba |
|  | KovelSilMaš | КовельСільМаш |  | Kovelis | Agronominė technika |
|

Susisiekimas
------------

Greitkelis M07E373 Kijevas-Liublinas ties Liubomiliu
Kovelis yra paskutinė geležinkelio stotis Ukrainoje, važiuojant iš Kijevo į Varšuvą.

Lucke yra stambus karinis aerodromas, kuris šiuo metu aptarnauja tik karinę aviaciją ir privačius VIP klientus.

Automobilių keliai srityje:|  | Maršrutas | Didesni miestai srityje | UkrainaUkrainietiška  numeracija | Tarptautinė  numeracija | Statusas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
|  | Kijevas – UkrainaLenkija skp „Jahodynas" | Manevičiai, Kovelis, Liubomilis | M07 | E373 | Tarptautinis |
|  | BaltarusijaUkraina skp „Domanovė" – UkrainaRumunija skp „Tereblečanė" | Ratnė, Kovelis, Luckas | M19 | E85 | Tarptautinis |
|  | Lvovas – Luckas | Horochivas | H17 | - | Nacionalinis |
|  | Rivnė – UkrainaLenkija skp „Ustyluhas" | Voluinės Volodymyras, Torčinas, Luckas | H22 | - | Nacionalinis |
|

### Kelių rodyklė

* Bendras automobilių kelių ilgis – 6199,0 km
	+ Iš jų su tvirta danga – 5728,9
* Bendras automobilinių tiltų skaičius – 386
* Bendras geleležinkelių ilgis – 604,1 km
* Bendras geleležinkelinių tiltų skaičius – 134
* Bendras troleibusų linijų ilgis – 109,0 km

Švietimas ir kultūra
--------------------

Srityje veikia 14 aukštųjų, 30 profesinių-techninių , 824 bendrojo išsilavinimo mokyklų. Taip pat yra keturios projektinės-konstruktinės organizacijos, du moksliniai-gamykliniai susivienijimai.

Srityje yra 2 teatrai, 664 kultūros namai, 579 bibiotekos ir 7 muziejai. Turtingą Voluinės istorinį palikimą galima pažinti apsilankius muziejuje-draustinyje "Kazokų kapinės", kuris įamžina kazokų heroizmą mūšyje 1651 m. kuriam vadovavo Bogdanas Chmelnickis.

Voluinėje kasmet pravedami meniniai fesvivaliai "Kalėdų misterija", "Polesės vasara su folkloru", "Ant Svitjazės bangų".

Lesios Ukrainkos muziejus Kovelio rajone

Turizmas
--------

Bažnyčia Lucke
Bendras kultūrinių, archeologinių, architektūros, monumentalios vietovės skaičius – 837. Pagal istorinius-kultūrinius ir archiologinius pavyzdžius sukurtas Lucko valstybinis istorinis-architektūrinis drastinis. Įdomiausi architektūros ir archelogijos paminklai yra Kijevo Rusios periodo:

* Uspenės soboras (*Успенський собор*) (1160); Vasylkivo cerkvė (*Васильківська церква*) (XII-XIX a.) Voluinės Volodymyre
* Liubarto arba Aukštutinė pilis (*Верхній замок*) (XIII-XIII a.); jėzuitų vienuolynas (1539-1610); trituitų vienuolynas (1755) Lucke
* Šventyklos ir gyvenamųjų namų likučiai (V-XIV a.), Heorhivo cerkvė (*Георгіївська церква*) (1264) Liubomile.
* Lucko vartai (1630), Olykoje
* Žemutinės pilies likučiai (XIV-XVII a.)
* Puzynės pastatas (XVI-XVIII)

Tarptautinis bendradarbiavimas
------------------------------

* Lietuva Vilniaus apskritis, Lietuva

Taip pat skaitykite
-------------------

* Luckas
* Olyka
* Lucko "Volyn" futbolo klubas
* Voluinė
* Ukraina

Išnašos
-------

1. ↑  „Ukrainos gyventojų surašymas". Suarchyvuotas originalas 2009-02-26. Nuoroda tikrinta 2008-11-21.
2. ↑  [  Ukrainos statistikos komitetas]

### Šaltiniai

* Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, 12 tomas, 379 psl. (1984 m. Vilnius)
* Geografinis enciklopedinis žodynas, 97 psl. (1986 m. Maskva)

Nuorodos
--------

* Oficiali Voluinės srities svetainė (ukrainiečių, rusų, anglų kalbomis)
* Lucko verslo svetainė (ukrainiečių kalba) Archyvuota kopija 2008-02-26 iš Wayback Machine projekto.
* Voluinės srities žemėlapiai (rusų ir ukrainiečių kalba)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Voluinės srities miestai |
| --- |
|  |
| Didžiausias miestas: **Luckas** |
|  |
| Miestai: | 
Berestečka · Horochivas · Kašyrų Kaminis · Kivercai · Liubešivas · Liubomilis · Rožyščė · Ustyluhas | Flag of UkraineCoat of arms of Volyn Oblast |
|  |
| Srities pavaldumo miestai: | 
Luckas · Kovelis · Novovolynskas · Voluinės Volodymyras |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Ukrainos administracinis suskirstymas |
| --- |
|  |
| Sostinė: **Kijevas** |
|  |
| Sritys | 
Charkovo ·  Chersono ·  Chmelnyckio ·  Čerkasų ·  Černigovo ·  Černivcių ·  Dniepropetrovsko ·  Donecko ·  Ivano Frankivsko ·  Kijevo ·  Kirovohrado ·  Luhansko ·  Lvovo ·  Mykolajivo ·  Odesos ·  Poltavos ·  Rivnės ·  Sumų ·  Ternopilio ·  Užkarpatės ·  Vinycios ·  Voluinės ·  Zaporožės ·  Žytomyro | Flag of UkraineCoat of arms of Ukraine |
|  |
| Specialų statusą turintys miestai: | 
Kyjivas ·  Sevastopolis *(de jure)* |
|  |
| Autonominė respublika | 
Krymo *(de jure)* |
|  |
| Administraciniai centrai | 
Charkovas ·  Chersonas ·  Chmelnyckis ·  Čerkasai ·  Černigovas ·  Černivciai ·  Dnipras ·  Doneckas ·  Ivano Frankivskas ·  Kropivnyckis ·  Kyjivas ·  Luhanskas ·  Luckas ·  Lvivas ·  Mykolajivas ·  Odesa ·  Poltava ·  Rivnė ·  Sevastopolis ·  Simferopolis ·  Sumai ·  Ternopilis ·  Užhorodas ·  Vinycia ·  Zaporožė ·  Žytomyras |

 |


|  |  |
| --- | --- |
|  | Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu. |