recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| ***Septyneri metai Tibete*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Seven Years in Tibet |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Jean-Jacques Annaud |
| Prodiuseris (-iai) | Jean-Jacques Annaud Iain Smith John H. Williams |
| Vaidina | Brad Pitt David Thewlis |
| Metai | 1997 |
| Žanras | meninis, paremtas tikrais faktais. |
| Trukmė | 2 val. 16 min. o3 s. |
| Kalba | anglų vokiečių mandarinų tibetiečių |
| **IMDb įrašas** |

***Septyneri metai Tibete*** (angl. *Seven Years in Tibet*) – 1997 m. Holivudo filmas pagal dokumentinę Hainricho Harerio knygą, išleistą 1953 m.

Knyga ir filmas pasakoja apie austrų alpinistą Hainrichą Harerį ir Pėterį Aufšnaiterį, atsidūrusius užsieniečiams neprieinamame Tibete. Čia herojai susiduria su kitokia kultūra bei kinų agresija. 

Filmo režisierius Jean-Jacques Annaud, jame vaidina Bredas Pitas, Deividas Thewlis, Ingeborga Dapkūnaitė.

Aktoriai
--------

*Aktorius – filmo veikėjas*
* Brad Pitt – Heinrich Harrer (*garsus austrų alpinistas*)
* David Thewlis – Peter Aufschnaiter (*austrų alpinistas ir mokslininkas*)
* Jamyang Jamtsho Wangchuk – Dalai Lama XIV (*Tibeto vadovas*)
* Mako – Kungo Tsarong (*gynybos ministras*)
* Lhakpa Tsamchoe – Pema Lakhi (*Aufšnaiterio žmona*)
* B. D. Wong – Ngawang Jigme (*vyriausybės sekretorius*)
* Ingeborga Dapkūnaitė – Ingrid Harrer (*Harerio žmona*)

Ginčytini faktai
----------------

* Filmas neigiamai priimtas Kinijos valdžios. Ji teigia, neva filme labai neigiamai vaizduojami Kinijos generolai ir armija. Dalai Lama nepelnytai iškeliamas kaip herojus.
* Vokiečių žurnalas „Stern" teigia, kad realiame gyvenime Hareris buvo Nacių ir SS narys, o filme jis tai niekina.
* Po dvejų metų nuo išleidimo filmo režisierius pripažino, kad dvi grupės slapta filmavo Tibete, nors tą daryti buvo uždraudusi Kinijos vyriausybė.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

II pasaulinio karo pradžioje vokiečių alpinistų (jų tarpe ir garsus alpinistas Hainrichas Hareris) ekspedicija išvyksta į britų Indiją. Tačiau britams paskelbus karą nacistinei Vokietijai, ekspedicijos dalyviai suimami ir uždaromi į kalėjimą. Po keleto nesėkmingų bandymų Hareris su keliais kitais kaliniais pasprunka. Jis atsiskiria nuo kitų ir per Himalajus traukia į Tibetą. Prie jo prisijungia ir Pėteris Aufšnaiteris. Po alinančios kelionės, keliautojai galiausiai pasiekia uždraustąjį miestą – Lasą. Čia jie maloniai priimami ne tik vietinių gyventojų, bet ir valdžios atstovų. Tibetą valdo dar nedidelis berniukas – Dalai Lama XIV (Kundunas). Jis labai susidomi atvykėliais ir Hareris tampa jo mokytoju ir draugu. Tačiau Kinijoje valdžią paima komunistai ir reiškia pretenzijas į Tibeto žemes. Jie visiškai ignoruoja Tibeto kultūrą, naikina šventyklas ir žudo gyventojus. Tibetiečiams nepavyksta pasipriešinti ir šalyje įvedama komunistinė diktatūra. Hareris grįžta pas savo šeimą į Austriją.
Koordinatės: 56°25′54″ š. pl. 22°7′54″ r. ilg.﻿ / ﻿56.43167°š. pl. 22.13167°r. ilg.﻿ / 56.43167; 22.13167


| Pikelių (Giniočių) tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Mažeikių rajonas), Latvija (Saldaus savivaldybė) |
| Plotas | 0,078 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,67 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,5 m |
| Įteka | Lūšis |
| Išteka | Lūšis |

**Pikelių (Giniočių) tvenkinys** (latv. *Lošu dzirnavu ezers*) – tvenkinys Lietuvoje, Mažeikių rajone ir Latvijoje, Saldaus savivaldybėje, 19 km į šiaurės vakarus nuo Mažeikių, į šiaurę nuo Pikelių miestelio. Sudarytas užtvenkus Lūšies upę (Ventos intakas) 7,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 1,1 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 55,6 m. Tvenkinio krantai vietomis aukštoki, ištįsai apaugę medžiais ir krūmynais. Vakarinis galas plačiai užpelkėjęs. Maždaug tvenkinio viduriu eina Latvijos–Lietuvos valstybinė siena. Lietuvos teritorijoje yra ~ 4,7 ha tvenkinio. Šiaurinėje ir pietinėje pakrantėse plyti dirbami laukai. Latvijos pusėje yra pastatyta mažoji hidroelektrinė.

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Nene [šluota]**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1982 m. rugsėjo 13 d. (40 metų) |
| Gimimo vieta | San Karlosas, Brazilija |
| Ūgis | 2,11 m |
| Svoris | 118 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Houston „Rockets" |
| **Pozicija** | sunkusis kraštas |
| NBA naujokų birža |
| 2002 m. | 7 šaukimu,Niujorko „Knicks" |
| Profesionalūs klubai |
| 1999-20022002-20122012-20162016- | „Vasco da Gama"Denverio „Nuggets"Vašingtono „Wizards"Houston „Rockets" |  |
| Šalies rinktinė |
| nuo 2001 | Brazilija Brazilija |  |
|  |

**Nenė Hilarijus** (port. *Nene Hilario*, **Nene**; g. 1982 m. rugsėjo 13 d.) – vienas žymesnių Brazilijos krepšininkų, žaidžiantis NBA lygoje.

Iki 14 metų žaidė futbolą, juo net buvo susidomėję profesionalūs futbolo klubai, tačiau būdamas 14 metų pradėjo treniruotis krepšinį. Profesionalo karjerą pradėjo Brazilijos lygoje, kur jį ir pastebėjo NBA skautai. 2002 metais NBA naujokų biržoje buvo pakviestas 7 numeriu, o jį pasirinkęs Niujorko „Knicks" klubas netrukus brazilą perleido Denverio „Nuggets" komandai, kurioje puolėjas ir žaidžia.

2005–2006 metų sezoną sunkią traumą patyręs Nene sužaidė vos vieneriose rungtynėse ir 2006 m. vasarą atsisakė rungtyniauti Brazilijos rinktinėje. 2012 metų sezone buvo įtrauktas į trišalius mainus, kurių būdu atsidūrė Vašingtono Wizards ekipoje.

Pasiekimai
----------

* Brazilijos čempionas (2000, 2001 m.)
|  |
| --- |
| The Baseballs |
|  
Grupė „European Border Breakers" apdovanojimų metu 2011 m. |
| Biografija |
| Kilmė | Berlynas, Vokietija |
| Žanrai | rokenrolas, pop |
| Aktyvumo metai | nuo 2007 |
| Įrašų kompanija | „JMC Music" ir „Warner Music" |
| Svetainė | the-baseballs.com |
| Nariai |
| Sam (Sven Budja)Digger (Rüdiger Brans)Basti (Sebastian Raetzel) |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: The Baseballs** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**„The Baseballs"** – iš Vokietijos kilusi vaikinų rokenrolo grupė, susikūrusi 2007 metais. Grupė perdainuoja įvairias pasaulinio garso dainas VI dešimtmečio rokenrolo stiliumi.

„The Baseballs" tapo žinoma po to, kai išleido savą amerikiečių atlikėjos Rihannos dainos „Umbrella" versiją. Daina į radijo topus pateko keliolikoje šalių, parduota tūkstančiai singlo kopijų. Kitos žinomos perdainuotos grupės dainos – „Hot n Cold" (Katy Perry) „Crazy in Love" (Beyoncé Knowles), „Chasing Cars" („Snow Patrol") „Poker Face" (Lady Gaga), „Love in This Club" (Usher) ir daugelis kitų.

Grupė savo pirmąjį albumą „Strike!" išleido 2009 m. Albumas platininiu tapo šešiose šalyse. Dėl didelio pasisekimo albumas buvo perleistas 2010 m. Antrasis grupės albumas „Strings 'n' Stripes" pasirodė 2011 m. o 2012 m. išleista albumo DVD versija su gyvai atliekamomis dainomis.

2012 m. išleistas kalėdinių dainų albumas „Good ol‘ Christmas". 2013 m. liepos 11 d. grupė pranešė apie naują savo albumą pavadinimu „Game Day", kuris buvo išleistas 2014 m. kovo 28 d.

Albumai
-------

* *Strike!* (2009)
* *Strike! Back* (2010)
* *Strings 'n' Stripes* (2011)
* *Strings 'n' Stripes LIVE* (2012)
* *Good Ol' Christmas* (2012)
* *Game Day* (2014)

Singlai
-------

The Baseballs, 2014
* *Umbrella*
* *Hot N Cold*
* *Chasing Cars*
* *Bleeding Love*
* *Hey there Delilah*
* *Poker Face*
* *Angels*
* *Love in This Club*
* *This love*
* *I’m yours*
* *Hello*

Nuorodos
--------

* Oficialus grupės tinklalapis Archyvuota kopija 2010-02-13 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį ar jo skyrių reikėtų peržiūrėti.**Būtina ištaisyti gramatines klaidas, patikrinti rašybą, skyrybą, stilių ir pan.Ištaisę pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.  |

1972 m. GMC Sierra Custom Camper
**Pikapas** – lengvoji transporto priemonė, kuri gale turi atvirą integruotą vietą kroviniui.

Šiaurės Amerikoje žodis pikapas labiau reiškia mažo arba vidutinio dydžio sunkvežimį, nei pikapą lengvojo automobilio pagrindu.

Du Šiaurės Amerikos keleiviniai automobiliai Chevrolet El Camino ir Ford Ranchero turėjo gale integruotą vietą kroviniui, tačiau jie nebuvo priskiriami pikapams, nes buvo kilę iš universalų.

Pikapų tipai
------------

### Kompaktiniai pikapai

2006 m. Ford Ranger
Kompaktinius pikapus 7-dešimtmetyje Šiaurės Amerikoje pristatė Japonų gamintojai. Datsun (Nissan 1959) ir Toyota dominavo naudami savo vardą iki pat 8-dešimtmečio pabaigos. Kiti japonų gamintojai gamino pikapus amerikietiškų markių vardu: Isuzu gamino Chevrolet LUV, Mazda gamino Ford Courier ir Mitsubishi gamino Dodge Ram 50, kol 9-dešimtmetyje Mazda pristatė savo B-Serija, Isuzu savo P'up ir Mitsubishi savo Mighty Max.

Kompaktiniai šiandien parduodami JAV rinkoje:

* Ford Ranger
* Mazda B-Serija

Europoje kompaktinė klasė dominuoja pikapų rinkoje. Daugiausiai pikapų Europoje yra parduodama su dyzeliniais varikliais.

### Šiaurės Amerikos didelės klasės pikapai

2004 m. Ford F-Serija
Didelės klasės pikapai yra skirti vežti sunkiems kroviniams. Dauguma jų gali vežti bent 450 kg (1 000 lb) savo gale, kai kuriais galima vežti net penkis kartus sunkesnį krovinį. Dauguma jų yra galiniais ratais varomi su pasirenkama visais ratais varoma galimybe. Tokie pikapai dažniausiai naudoja V8, V10 arba dyzelinius variklius. Didžiausi tokios klasės pikapai turi dvigubus galinius ratus (po du kiekvienoje pusėje).

Šiaurės Amerikoje tokie pikapai yra skirstomi į ½ Tonos, ¾ Tonos ir 1 Tonos klases, tačiau modernūs pikapai gali vežti daug daugiau. Pavyzdžiui, 2006 metų Ford F-150 (a „½ Tonos" pikapas) gali vežti 1,400 lb ir 3,060 lb.

Šiandien parduodami didelės klasės pikapai Šiaurės Amerikos rinkoje:

* Cadillac Escalade
* Chevrolet Silverado/GMC Sierra
* Dodge Ram
* Ford F-Serija
* Lincoln Mark LT
* Nissan Titan
* Toyota Tundra

### Vidutinės klasės pikapai

2005 m. Dodge Dakota
Šiaurės Amerikoje vidutinės klasės pikapai yra plačiai naudojami kaip keleiviniai automobiliai. Jie yra populiarūs ne tik tarp statybininkų, bet ir tarp namų šeimininkių, bei ofisų darbuotojų. Pikapai yra skirti tiems žmonėms kurie nori didesnio už kompaktinės, bet mažesnio nei didelės klasės pikapo. Pirmasis vidutinės klasės pikapas buvo 1987 metais pasirodęs Dodge Dakota su V6 varikliu.

Šiandien parduodami vidutinės klasės pikapai JAV rinkoje:

* Chevrolet Colorado/GMC Canyon
* Dodge Dakota/Mitsubishi Raider
* Nissan Frontier
* Toyota Tacoma
* Honda Ridgeline
**HR** arba **Hercšprungo–Raselo diagrama** – diagrama, kurioje atvaizduota priklausomybė tarp žvaigždžių absoliutaus (tikrojo, ne iš Žemės matomojo) dydžio, matomo ryškio, žvaigždės klasės ir paviršiaus temperatūros. Diagramą pirmąkart 1910 pasiūlė Ejnaras Hertzsprungas ir Henry Norrisas Russellas.

Šioje diagramoje matoma, jog dauguma žvaigždžių išsidėstę išilgai kreivės, vadinamos pagrindine seka. Ši seka matematiškai aprašo įvairios masės tik vandenilį deginančių žvaigždžių šviesį ir temperatūrą. Kadangi didžiąją dalį žvaigždės raidos vyrauja būtent šis procesas, pagrindinėje sekoje atsiduria dauguma žvaigždžių.
Pagrindinei Hertzsprungo – Russello diagramos sekai žvaigždė gali būti priskiriama beveik nuo susiformavimo iki egzistavimą užbaigiančių procesų atsiradimo (vandenilio žvaigždės centre sudegimo).

Nuo pagrindinės sekos (V) į dešinę atsišakoja milžinių seka (III), kuriai priklauso savo amžių baigiančios žvaigždės – milžinės. Milžinėse jau dega ir helis bei kiti sunkesni elementai. Savo amžių baigianti Saulė taip pat pasuks šiuo keliu, pakeliui kirsdama ir IV grupę.

Baltosios nykštukės užima visiškai kitą sritį žemai apačioje.

Dar viena įdomi diagramos ypatybė yra taip vadinama Hercšprungo spraga. Tai yra sritis su mažesne žvaigždžių koncentracija tarp A5 ir G0 spektrinės klasės ir tarp +1 ir -3 absoliutinių ryškių srityje (t. y. tarp pagrindinės sekos viršaus ir milžinių horizontalioje sekoje). Hercšprungo spraga faktiškai yra nestabilumo juostos apatinėje dalyje. Joje randamos kintamosios žvaigždės (pvz. Cefeidės).

Diagrama
--------

Hertzsprungo-Russello diagrama. Horizontali ašis: spektrinė klasė (žr. viršuje). Vertikali ašis: ryškis, palyginus su Saule (žr. kairėje). Saulės padėtis: ryškis 1, klasė G2.
Spėjamas žvaigždės kelias HR diagramoje jos gyvenimo metu
Spiečiaus M67 žvaigždžių padėtis diagramoje
Pagrindinės HR diagramos žvaigždžių grupės yra šios:

* I – **Supermilžinės** – labai masyvios ir ryškios žvaigždės, jau bebaigiančios savo gyvenimą. Tokios žvaigždės labai retos – maždaug viena iš milijono. Šitoks gigantas yra Betelgeizė.
* II – **Ryškios milžinės** (irgi masyvios žvaigždės). Pavyzdžiai: Sargas, Alphard.
* III – Milžinės. Skirtingai nuo pirmųjų dviejų grupių, čia atsiduria paprastos (Saulės dydžio) žvaigždės savo raidos pabaigoje. Ją kerta ir masyvių žvaigždžių vystymosi kreivės (pakeliui į supermilžinių kategoriją). Pavyzdys: Arktūras.
* IV – **Submilžinės** – pagrindinę seką jau paliekančios žvaigždės, esančios pakeliui į milžinių kategoriją. Pavyzdys: Prokyonas.
* V – Pagrindinė seka (kartais astronomų vadinama nykštukėmis). Didžiąją savo amžiaus dalį joje praleidžia dauguma žvaigždžių. Pavyzdžiai: Saulė, Vega, Sirijus.
* Baltosios nykštukės nepriklauso nė vienai šių grupių ir išsidėsto žemai kairėje (debesėlis, pažymėtas VII).

Taip pat skaitykite
-------------------

* Žvaigždžių evoliucija
* Mėlynoji atsilikėlė (žvaigždė)

Literatūra
----------

* JavaHRD Interaktyvi HR diagrama (java applet)
* Leos Ondra: Pirmoji HR diagrama (angl.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Pieris napi** |
| --- |
| Griežtinis baltukas (Pieris napi)Griežtinis baltukas (*Pieris napi*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Drugiai  *( Lepidoptera)* |
| Šeima: | Baltukai  *( Pieridae)* |
| Gentis: | Baltukas  *( Pieris)* |
| Rūšis: | Griežtinis baltukas  *( Pieris napi)* |

 |
| Binomas |
| ***Pieris napi***Linnaeus, 1758 |

**Griežtinis baltukas** (*Pieris napi*) – baltukų (*Pieridae*) šeimos drugys. Panašus į ropinį baltuką, nuo kurio skiriasi: sparnų apatinės pusės gysla su juoda apnaša, kuri sudaro juostinį piešinį, nuo kopūstinio baltuko skiriasi – priekinė sparnų viršūnė pilka (kopūstinio baltuko – juoda).

Drugiai skraido balandžio – spalio mėn. (Lietuvoje dvi generacijos) parkuose, pamiškėse, laukuose. Vikšrai maitinasi bastutiniais augalais, apgraužia jų lapus. Žiemoja lėliukės. Lietuvoje paplitusi rūšis. 

Patino priekinis sparnas su pilkai juoda viršūne ir ryškia pilkai juoda dėme

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Griežtinis baltukas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*The Amazing Spider-Man* #1 (1963 m. kovo mėn.). Viršelis Jack Kirby ir Steve Ditko
**The Amazing Spider-Man** (liet. *Nuostabusis Žmogus-voras*) – JAV komiksų knyga, leidžiama „Marvel Comics", pristatanti išgalvoto superherojaus Žmogaus-voro nuotykius.

Komiksas buvo pradėtas leisti nuo 1963 m. ir pasirodydavo kiekvieną mėnesį, kol 1999 m. buvo pakartotinai paleista nauja numeravimo tvarka. 2003 m. serijos gavo vėl pirmo tomo numeracijos tvarką. Leidinys retsykiais yra leidžiamas kas dvi savaites ir buvo leistas tris kartus į mėnesį nuo 2008 iki 2010. Filmas, pavadintas šio komikso vardu, pasirodys 2012 m.

Leidimo istorija
----------------

Veikėjas buvo sukurtas Stan Lee ir Steve Ditko, jie kartu sukūrė 38 numerius nuo 1963 iki 1966. Ditko paliko po 38-o numerio, bet Lee liko kaip rašytojas iki 100-ojo numerio. Nuo tada daug daug rašytojų ir dailininkų periminėjo komikso redagavimą.

### 1960 m.

Pirmieji knygos metai buvo Lee ir Ditko kūryba, Žmogus-voras buvo vaizduojamas nuo pat jo atsiradimo, o jo paprasto žmogaus – Piterio Parkerio charakteris buvo kuriamas su geru humoro jausmu. Parkeris padalino savo gyvenimą į laisvai samdomo fotografo *The Daily Bugle* kompanijoje, kad galėtų padėti sau ir jo globėjai Tetai Mei. Tuo pačiu metu Parkeris kovojo su blogiečiais būdamas Žmogumi-voru. Antagonistų jis turėjo ir tarp bendraklasių, tai Flešas Tomsonas ir Liza Alan.

Stebėdami Piterio kasdienybė bėdas, Lee ir Ditko kūrė herojų, kuris buvo paauglys ir dirbo vienas, tai buvo labai neįprasta.

Taip pat daugiausia Žmogaus-voro priešininkų ir pagalbinių veikėjų buvo pristatyti šiame komikso periode. Numeryje #1 (1963 m. kovas) pasirodė Dž. Dž. Džeimesonas ir jo astronautas sūnus Džonas Džeimesonas, taip pat ir superpiktadarys Chameleonas. Taip pat čia buvo susitikimas su Fantastiškuoju ketvertu. Numeryje #2 (1963 m. gegužė) pasirodė pirmą kartą Grifas ir prasidėjo Parkerio fotografo karjera *The Daily Bugle* laikraštyje.

Lee-Ditko era tęsėsi pristatant dar daugiau piktadarių ir pagalbinių veikėjų, tarp jų numeryje #3 Daktaras Aštuonkojis; Smėliažmogis ir Beti Brant numeryje #4; Driežas numeryje #6; Elektras numeryje #9, Misterijus numeryje #13, Žaliasis goblinas numeryje #14, Medžiotojas Kravenas numeryje #15, reporteris Nedas Lydas numeryje #18; Skorpionas numeryje #20; Lydytas žmogus numeryje #28, tame numeryje taip pat buvo Parkerio mokyklos baigimas.

Parkeris pradeda lankyti Empire State universitetą numeryje #31, čia taip pat pasirodo ir jo nauji draugai ir klasės draugai Gven Steisi ir Haris Ozbornas. Hario tėvas Normanas Ozbornas pirmą kartą pasirodė numeryje #23 kaip Džeimesono šalies klubo narys, tačiau jo vardas nebuvo atskleistas iki numerio #37.
Lietuvos ministrų kabinetas 1939 m. Iš kairės, sėdi: Juozas Tūbelis, Vladas Mironas, Antanas Smetona, Konstantinas Šakenis, J.Takūnas. Iš kairės, stovi: Juozas Skaisgiris (šeštas), J. Gudauskas (aštuntas), Kazys Germanas (vienuoliktas), Juozas Urbšys (dvyliktas).
JAV prezidento kabinetas 2009 m.
**Ministrų kabinetas** arba **Vyriausybė** – viena iš pagrindinių valstybės institucijų, susidedanti iš aukšto rango politikų (paprastai vadinamų ministrais), vadovaujančių ministerijoms (su kai kuriomis išimtimis). Ministrų kabinetas paprastai priskiriamas vykdomajai valdžiai ir dažniausiai atsako už tiesioginį valstybės valdymą bei sprendimų, priimtų įstatymų leidžiamosios valdžios, įgyvendinimą. Parlamentinio ar pusiau prezidentinio valdymo sąlygomis ministrų kabinetui vadovauja Ministras Pirmininkas (kancleris, premjeras, premjerministras). Prezidentinio valdymo sąlygomis ministrų kabinetui vadovauja Prezidentas.

Galimi partiniai ministrų kabinetai arba technokratiniai ministrų kabinetai. Idealizuoto partinio ministrų kabineto atveju sprendimus priima partijų pareigūnai arba jų kontroliuojami asmenys, vyriausybės politika apsprendžiama partijų, kurios po to ją ir vykdo, o pareigūnai (ministrų kabineto nariai) parenkami per partijas bei yra joms atsakingi. Priešingas kraštutinumas yra idealizuotas technokratinis ministrų kabinetas. Technokratinio ministrų kabineto nariai yra technokratai, ekspertai, užsiimantys politika.

Nepritariantys technokratiams ministrų kabinetams teigia, kad tokie ministrų kabinetai nutraukia valdžios delegavimo grandinę, trukdo politinių klausimų svarstymams, sudaro klaidingą neutralios, ideologija neparemtos, politikos įspūdį.

Taip pat skaityti
-----------------

* Lietuvos Respublikos Vyriausybė
* Jungtinių Valstijų Kabinetas
* Vokietijos Vyriausybė

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4  Gediminas Vitkus „Politologija", Vilnius, 1998, ISBN 9986-442-55-9
2. 1 2 3 4  Duncan McDonnell, Marco Valbruzzi „Defining and classifying technocrat‐led and technocratic governments", „European Journal of Political Research", 10 April 2014, DOI 10.1111/1475-6765.12054 [neveikianti nuoroda]
3. ↑  Guilia Pastorella „Technocratic governments in Europe: getting the critique right", „Political Studies", 2016, vol. 64, nr. 4, 948-965 psl. ISSN 0032-3217
**Yurina Enjo**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1995 m. gegužės 22 d. (27 metai) |
| Gimimo vieta | [[]], Japonija |
| Ūgis | 1xx cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | UKS SMS Łódź |
| **Pozicija** | gynėja |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2020– | UKS SMS Łódź | 0? 0(?) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2022. |

**Jurina Enjo** (*Yurina Enjo*, g. 1995 m. gegužės 22 d.) – Japonijos futbolininkė, gynėja.

Karjera
-------

Futbolą žaisti pradėjo gimtinėje. Vėliau persikėlė į Europą. 

### UKS SMS Łódź

Nuo 2020–2021 m. sezono rungtyniavo Lenkijoje. 2021–2022 m. sezone tapo Ekstraliga čempione.

### 2022–2023 m. moterų čempionių lygos atranka

UEFA moterų čempionų lyga 2022–2023 m. kvalifikacinėse rungtynėse UKS SMS Łódź kovojo 5-oje grupėje. Pusfinalyje varžėsi UKS SMS Łódź ir Briuselio „RSC Anderlecht" (Belgija). O kitame pusfinalyje kovojo „Gintra" prieš Kuopio „Kups" (Suomija). Belgės įveikė lenkes rezultatu 3:2, Po Anos Rendzios ir Dominykos Kopinskos (realizavo 11 m. baudinį) pelnytų įvarčių lenkės pirmavo rezultatu 2:0, bet neišlaikė persvaros ir pralaimėjo. O suomės rezultatu 2:0 nugalėjo Gintrą. Dėl trečios vietos grupėje kovojo lenkės ir šiaulietės. Rungtynėse prieš belges Yurina Enjo žaidė startinėje sudėtyje ir 81 minutę buvo pakeista.

Pasiekimai
----------

su UKS SMS Łódź
* 2021–2022 m. Ekstraliga.

Šaltiniai
---------

1. ↑  dzienniklodzki.pl: naujienos
2. ↑  Anderlecht 3-2 UKS Lodz (2022-08-18)
3. ↑  FC Gintra 0-2 KuPS (2022-08-18)
4. ↑  RSSSF: 2021–2022 m. sezonas

Nuorodos
--------

* [ Oficiali klubo svetainė]
* kobiecyfutbol.pl (Apie žaidėją)
* SOCCERWAY (Apie žaidėją)
* [ FLASHSCORE] (Apie žaidėją)
* SOFASCORE (Apie žaidėją)
* [ soccerpunter] (Apie žaidėją)
* soccerdonna.de
* Globalsportsarchive
**Miškų konduktorius** (rus. *лесной кондуктор*) – laipsnis/pareigybė Rusijos imperijos Girininkų korpuse, egzistavęs 1845–1917 m.

Įvestas 1845 m. balandžio 2 d. Rusijos imperijos valstybės turto ministro raštu „Apie miškų valdymo pertvarką" (*О преобразовании лесного управления*), patvirtintu imperatoriaus. Miškų konduktorius skirdavo gubernijos girininkas (*губернский лесничий*) iš asmenų, baigusių Jėgerių mokyklą. Pagal tai laipsnis ir pavadintas, nes konduktorių laipsnius galėjo gauti specialistai, baigę inžinerines, miškų ir pan. profesines mokyklas, bet konduktorių laipsniai nesiekė rangų lentelės klasių lygio.

Vėliau į šias pareigas skirdavo asmenis, baigusius žemesniąsias miškų mokyklas, vidurines žemės ūkio mokyklas, žemdirbystės mokyklų absolventus su 1 ar 2 laipsnio diplomais. Asmenys, miškų ūkio mokslus baigę užsienyje, turėjo pateikti liudijimą, kad Rusijoje baigė vidurinio mokslo įstaigą, arba turėjo išlaikyti bendrojo lavinimo disciplinų egzaminus.

Miškų konduktoriai būdavo girininko padėjėjais. Jų pareigos:

* miškų sargybos priežiūra,
* miško naudojimo taisyklių priežiūra,
* protokolų rašymas sulaikius pažeidėjus
* ir kt.

Dalis miškų konduktorių tarnavo:

* Miškų departamente žemutinio lygio pareigose,
* Miškų tvarkymo partijų žemutinėse techninėse pareigose.

Girininkų korpusas pradžioje buvo karinė organizacija, ir miškų konduktoriai atitiko kuopos vado lygį. 1869 m. organizacija buvo pervesta į civilines, tad miškų konduktoriai, tarnavę valstybės tarnyboje ar užėmę miškų ūkio pareigas pas privačius miškų savininkus, ištarnavę konduktoriais 4 (1 laipsnio konduktoriai) ar 6 metus (2 laipsnio konduktoriai), turėjo teisę pretenduoti į kolegijos registratoriaus laipsnį.

Pagal 1912 m. birželio 25 d. etatinius sąrašus miškų konduktorius priskirtas XIV rangų lentelės klasei.

Nuorodos
--------

* Лесной кондуктор
| **Ivas Tangi** |
| --- |
| Gimė | 1900 m. sausio 5 d.Paryžius, Prancūzija |
| Mirė | 1955 m. sausio 15 d. (55 metai)Vudberis, Konektikutas, JAV |
| Tautybė | Prancūzas |
|  |
| Veikla | Dailininkas |
| Sritis | Siurrealizmas |

**Ivas Tangi** (pranc. *Yves Tanguy*, 1900 – 1955 m.) – XX a. prancūzų tapytojas siurrealistas.

Biografija
----------

Ivas Tangi gimė 1900 m. sausio 5 d. Paryžiuje. Jo tėvas buvo iš tarnybos pasitraukęs jūrų laivyno kapitonas. Dar paauglystėje mokydamasis licėjuje Ivas Tangi susitiko Pjerą Matisą, A. Matiso sūnų, ilgametį draugą ir kūrinių dilerį. 1918 m. Ivas Tangi parsisamdė į prekybinį laivyną, keliavo į Afriką, Pietų Ameriką, Angliją. 1920 m. atlikdamas karinę tarnybą susidraugavo su poetu Jacques Prévert. Po savanoriškos tarnybos Tunise Ivas Tangi 1922 m. grįžo į Paryžių, išbandė atsitiktines profesijas ir pradėjo piešti eskizus kavinėse, kuriuos pagyrė Morisas Vlaminkas. Po to, kai Ivas Tangi pamatė Džordžo de Kiriko parodą 1923 m. jis nusprendė tapti tapytoju. 1924 m. susidomėjo siurrealizmu per žurnalą *La Révolution surréaliste*. Andrė Bretonas 1925 m. pakvietė Ivą Tangi prisijungti prie Paryžiaus siurrealistų grupės.

Nepaisant formalių dailės mokslų nebuvimo Ivas Tangi greit darė pažangą ir 1927 m. jau buvo išvystęs savą tapybos stilių. 1927 m. vedė pirmą kartą. 1927 m. įvyko pirmoji jo personalinė paroda Siurrealistų galerijoje. 1928 m. Ivas Tangi dalyvavo siurrealistų parodoje *Sacre du Printemps* galerijoje Paryžiuje. Kartu joje eksponavo Hansas Arpas, Maksas Ernstas, Choanas Miro, Pablas Pikasas ir kiti. 1930 m. I. Tangi atliko kelionę į Afriką. Jo kūriniai buvo eksponuoti Niujorke, Briuselyje, Londone. 1939 m. Ivas Tangi sutiko amerikiečių tapytoją Kei Seidž ir kartu su ja keliavo į JAV. Pora susituokė 1940 m. Vudberyje, Konektikute, kur vėliau įsikūrė gyventi nuolat. 1942 m. I. Tangi dalyvavo Tapytojų tremtyje parodoje Pjero Matiso galerijoje Niujorke. Joje dažnai eksponavo iki 1950 m. 1947 m. jo kūriniai buvo įtraukti į siurrealistų parodą Paryžiuje, kurią organizavo Andrė Bretonas ir Marselis Diušanas. 1948 m. Ivas Tangi priėmė JAV pilietybę. 1953 m. keliavo į Romą, Milaną ir Paryžių personalinių parodų miestuose proga.

Ivas Tangi mirė 1955 m. sausio 15 d. Vudberyje, JAV Konektikuto valstijoje. Buvo kremuotas. Dailininkas buvo pagerbtas retrospektyvine paroda Niujorko šiuolaikinio meno muziejuje. Ivas Tangi tapė svajokliškus, šviesius fantastinius peizažus, kurių objektai neturėjo jokių ryšių su realybe. Jo kūriniuose žymūs automatizmo technikos elementai.

Kūrinių galerijos
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Yves Tanguy** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Niujorko šiuolaikinio meno muziejus
* wikiart.org
* artnet.com
* the-athenaeum.org

Šaltiniai
---------

* Edward Lucie-Smith. *Lives of the Great 20th-century Artists*. Thames and Hudson, 1999, p. 170-171
* guggenheim.org/ Archyvuota kopija 2015-09-10 iš Wayback Machine projekto.
* Encyclopaedia Britannica
|  |
| --- |
| „The Beat Goes On" |
|  |
| Sonny & Cher singlas |
| iš albumo *In Case You're in Love* |
| Įrašytas | 1967 m. |
| Žanras | Pop |
| Trukmė | 3:18 |
| Įrašų kompanija | Atco Records |
| Autorius | Sonny Bono |
| Prodiuseris | Sonny Bono |
| Sonny & Cher singlų chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Living For You"(1966) | „**The Beat Goes On**"(1967) | „A Beautiful Story"(1967) |

 |

**„The Beat Goes On"** – trečiasis amerikiečių dueto Sonny & Cher singlas iš trečiojo jų studijinio albumo „In Case You’re In Love". 1967 m. sausio 14 d. singlas debiutavo Billboard Hot 100 tope ir pakilo iki 6-osios vietos. Dainos autorius yra Sonny Bono.

„The Beat Goes On" buvo atlikta per Sonny Bono laidotuves, o dainos pavadinimas užrašytas ant jo antkapio.

Pozicijos
---------

### Savaitiniai topai

| Topas (1967) | Pozicija |
| --- | --- |
| Australijos singlų topas | 14 |
| Belgijos singlų topas | 5 |
| JAV *Billboard Hot 100* | 6 |
| Jungtinės Karalystės singlų topas | 29 |
| Kanados *RPM Top Singles* | 9 |
| Nyderlandų *Veronica Top 40* | 8 |
| Prancūzijos singlų topas | 2 |
| Vokietijos *Music-Market-Hit-Parade* | 24 |
|

### Metų pabaigos topai

| Šalis (1967) | Pozicija |
| --- | --- |
| Nyderlandai | 64 |
|

Koveriai
--------

1967 m. amerikiečių džiazo muzikanto Buddy Rich albume „Big Swing Face". 1967 m. Gabor Szabo albume „The Sorcerer". 1968 m. Vanilla Fudge albume „The Beat Goes On". Kitos versijos buvo įrašytos džiazo pianistės ir dainininkės Patricia’os Barber, italų dainininkės Minos ir prancūzų dueto Casino Music. Vokietijos dainininkė Inga Rumpf įrašė dainą vokiečių kalbą, bet paliko tą patį pavadinimą „The beat goes on", o italų roko grupė La ragazza 77 įrašė itališką versiją „Il beat cos'è".

1982 m. kanadiečiai Orbit perdarė singlą į *electro-funk* dainą, kuriai vokalą įrašė amerikiečių gospelo dainininkė Carol Hall. 1983 m. australų kabareto duetas The Globos kartų su dainininkais Wendy De Waal ir Mark Trevorrow įrašė savo versiją, kuri pateko į Top 20.

Britų grupė Strange Cruise perdainavo dainą savo 1986 m. albume „Strange Cruise".

1998 m. britų elektroninės muzikos grupės All Seeing I versija užėmė 11-ą vietą Jungtinės karalystės singlų tope. 1998 m. grupė prodiusavo ir Britney Spears versiją, kuri pasirodė jos albume „...Baby One More Time".

„The Beat Goes On" yra pirmoji daina grupės Firewater 2004 m. albume „Songs We Should Have Written".

2008 m. prancūzų grupės Le Cercle albume „Magnetic".

Dainos variacija buvo panaudota 1968 m. Plymouth automobilių linijos reklamoje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dutch Top 40 (1967). „Dutch Top 40; End of year charts" (PDF). Nuoroda tikrinta 2010-08-27.
2. ↑   Album-Information on Discogs
3. ↑  Roberts, David (Ed.) (2004). *British Hit Singles & Albums* (17th ed.). London: Guinness World Records Limited. ISBN 0-85112-199-3.
Koordinatės: 30°52′19″š. pl. 55°16′13″r. ilg.﻿ / ﻿30.8719°š. pl. 55.2704°r. ilg.﻿ / 30.8719; 55.2704

Anaro pilis
**Anaro pilis** (pers.  ارگ انار) – Sasanidų dinastijos laikų pilis, esanti Anare, Kermano provincijoje (Iranas). Plotas siekia 11 179 m², esama 8 bokštų. Anaro pilis pastatyta valdant Sasanidams, o Safavidų dinastijos laikais ji restauruota ir vėl pradėta naudoti.

Pilies viduje būta pastatų iki trijų aukštų, tačiau visi jie nugriauti 1981–1982 m. nes juose prieglobstį rasdavo narkomanai.

2011 m. vasario 6 d. Anaro pilis įtraukta į Irano nacionalinio paveldo vietų sąrašą.

* 
* 
* 
* 
* 
*

Išnašos
-------

1. ↑  „گنبد 20 متری در حریم «ارگ انار»". *ایسنا* (persų). 2016-01-06. Nuoroda tikrinta 2021-11-30.
2. ↑  „توجه به آثار تاریخی انار کرمان موجب رونق گردشگری می‌شود". *ایرنا* (persų). 2019-12-23. Nuoroda tikrinta 2021-11-30.
3. ↑  „روزگار ناخوش ارگ ساسانی "انار" از دریچه دوربین- اخبار کرمان - اخبار استانها تسنیم | Tasnim". *خبرگزاری تسنیم | Tasnim* (persų). Nuoroda tikrinta 2021-11-30.
4. ↑  „شناسنامه‌ی شهر «انار» را نابود می‌کنند". *ایسنا* (persų). 2014-08-11. Nuoroda tikrinta 2021-11-30.
5. ↑  „تعرض جدید به ارگ خشتی ساسانی". *ایسنا* (persų). 2016-05-16. Nuoroda tikrinta 2021-11-30.
**Virusoidas** – žiedinė viengrandė RNR molekulė, kurios replikacija ir apvilkimas kapside priklauso nuo augalų virusų. Virusoido genomą sudaro keli šimtai nukleotidų. Virusoido genomas baltymų nekoduoja.

Virusoidai iš esmės yra viroidai, kuriuos į kapsides įvelka pagalbinių virusų baltymai. Todėl pagal replikacijos būdą (riedančio rato replikacija) jie yra panašūs į viroidus.

Virusoidai, nors ir nagrinėjami virusologijos, nėra laikomi virusais, o subvirusinėmis dalelėmis. Kadangi virusoidai priklauso nuo pagalbinių virusų, jie klasifikuojami kaip satelitai. Virologinėje taksonomijoje jie klasifikuojami kaip Satelitai/Nukleorūgščių satelitai/3 pogrupis: diskinės satelitinės RNR.

Terminas *virusoidas* taip pat kartais naudojamas turint omenyje visus satelitus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Symons RH (1991). „The intriguing viroids and virusoids: what is their information content and how did they evolve?" (PDF). *Mol. Plant Microbe Interact.* **4** (2): 111–21. PMID 1932808. doi:10.1094/MPMI-4-111.
| **Siphonaptera** |
| --- |
| SEM mikrografinė blusos nuotraukaSEM mikrografinė blusos nuotrauka |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Poklasis: | Sparnuotieji  *( Pterygota)* |
| Būrys: | Blusos  *( Siphonaptera)* |

 |

**Blusos** (*Siphonaptera*) – vabzdžių (*Insecta*) būrys, kuriam priklauso besparniai, iš šonų suploti, vikriai šokinėjantys vabzdžiai.

Kūnas apaugęs šereliais ir spygliukais. Galvos šerelių išsidėstymas turi svarbią reikšmę blusų sistematikoje. Lervos kirmėliškos, bekojės, gyvena paukščių lizduose, landose, savo šeimininkų namuose ir minta organinių medžiagų puvėsiais. Suaugusios blusos yra paukščių ir žinduolių ektoparazitai. Minta krauju, platina įvairias infekcines ligas, helmintus.

Lietuvoje plačiai paplitusios šios blusos:

* Žmoginė
* Šuninė
* Triušinė
* Vištinė ir kt.

Dauginimasis
------------

Patelei padėjus kiaušinėlį, šis vystosi į lervą, o iš lervos pavirsta į lėliukę, padengtą limpančiais siūlais, tam, kad galėtų susilieti su dulkėmis ir niekieno netrukdomos galutinai išsivystyti. Visas vystymosi procesas dažniausiai trunka 25 — 50 dienų.

Nuorodos
--------

* Blusos, blusų visimo ciklas Archyvuota kopija 2007-09-27 iš Wayback Machine projekto.LT
* Blusos (Siphonaptera), išsami svetainė apie blusas rusų ir anglų k.
* Blusų pasaulis (angl. Fleas of the World)

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Blusos***
| Centrinių Andų kultūra:Gallinazo |
| --- |
|  |
| Šalis | Peru (šiaurinė Kosta) |
| Tautos |  |
| Laikotarpis | II a. pr. m. e.-III a. |
|  |
|  |

**Galjinaso kultūra** (isp. *Cultura Gallinazo*), kitaip vadinama **Viru kultūra** (isp. *Cultura Virú*) – senovės Peru kultūra, gyvavusi dab. Peru teritorijos (Centrinių Andų regione) Ramiojo vandenyno pakrantėje II a. pr. m. e.-III a. Jos kultūrinis centras buvo Viru upės slėnis.

Bruožai
-------

Kultūros kūrėjai buvo Salinaro kultūros palikuonys. Jie sukūrė sudėtingas irigacines sistemas Viru, Čikamos ir Močės upių slėniuose, kur vertėsi žemdirbyste: augino kukurūzus, pupeles, moliūgus, juką, medvilnę, ankštinius pipirus ir lukumą (*pouteria lucuma*).

Žymiausia kultūros vietovė ir tikriausiai politinis hipotetinės valstybės centras buvo Galjinaso archeologinė vietovė prie Viru upės. Čia randama maždaug 5 km² ploto gyvenvietė su religiniais, administraciniais ir gyvenamasiais statiniais. Svarbiausiomis kultūros gyvenvietėmis laikomos San Juan, Napo, Sarraque, Tomabal ir kt. Klestėjimo laikotarpiu kultūra įtakojo visą šiaurinę Kostos atkarpą nuo Lečės iki Uarmėjo. 

Galjinaso kultūra išvystė gana aukšto lygio keramiką, kuriai būdingas raudonas fonas su baltais ornamentais, nors pasitaiko ir negatyvinių vaizdų, juodos spalvos panaudojimo. Jos kūrėjai pirmieji ėmė gaminti portretinę keramiką, kuria vėliau pagarsėjo močikai.

Vėlyvuoju laikotarpiu šiauriniame kultūros areale suklestėjo Močės kultūra, kuri vėliau visiškai užgožė Galjinaso kultūrą.

Nuorodos
--------

Galinaso arba Viru kultūra (isp.) Archyvuota kopija 2009-08-31 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RCentrinių Andų kultūros |
| --- |
|  |
| Ankstyvoji tarpinė grandis | 
 Viku **·**  Salinaras **·**  Viru **·**  Močė **·**  Lima **·**  Parakasas **·**  Naska **·**  Kachamarka **·**  Rekuajus **·**  Uarpa |  |
|  |
| Vėlyvoji tarpinė grandis | 
 Sikanas **·**  Čimu **·**  Čankajus **·**  Ičma **·**  Činča **·**  Čačapojasas **·**  Kachamarka **·**  Huankai **·**  Kilkė **·**  Ajarmakai  **·**  Kuskas **·**  Čankai  |
|  |
| Hegemonijos | 
Čavino kultūra (XI-VI a. pr. m. e.) **·**  Varis (VI-X a.) **·**  Inkai (XV-XVI a.) |

 |
Koordinatės: 59°26′44″ š. pl. 26°41′22″ r. ilg.﻿ / ﻿59.44556°š. pl. 26.68944°r. ilg.﻿ / 59.44556; 26.68944

| Viru Nigulos valsčiusest. *Viru-Nigula vald* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Estijos vėliava Estija |
| **Regionas** | Vakarų Viru |
| **Administracinis centras** | Viru Nigula |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 1 293 |
| **Plotas** | 234,05 km² |
| **Tankumas** (2009) | 6 žm./km² |
| **Teritorijos kodas** | 0902 |
|  |
| **Tinklalapis** | viru-nigula.ee |
|  **Vikiteka** | Viru Nigulos valsčiusVikiteka |

**Viru Nigulos valsčius** (est. *Viru-Nigula vald*) – valsčius šiaurės rytų Estijoje, Vakarų Viru apskrityje. 1,3 tūkst. gyventojų (2009 m. sausio 1 d.), teritorija užima 234,05 km².

Gyvenvietės
-----------

* Miesteliai (*Alevik*):

Viru Nigula

* Kaimai (*Külad*):

Aasukalda - Iila - Kabeli - Kaliküla - Kanguristi - Kiviküla - Koila - Kunda - Kurna - Kutsala - Kuura - Letipea - Linnuse - Mahu - Malla - Marinu - Metsavälja - Nugeri - Ojaküla - Paasküla - Pada - Pada-Aruküla - Pärna - Pikaristi - Samma - Selja - Siberi - Simunamäe - Toomika - Tüükri - Unukse - Varudi - Vasta - Villavere - Võrkla.

Galerija
--------

* Akmuo EhalkiviAkmuo Ehalkivi
* Letipea įlankos pakrantėLetipea įlankos pakrantė
* Marijos koplyčios griuvėsiaiMarijos koplyčios griuvėsiai
* Nepriklausomybės karo paminklasNepriklausomybės karo paminklas
* Kundos cemento fabrikasKundos cemento fabrikas

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Population figure and composition". www.stat.ee Statistics Estonia. Nuoroda tikrinta 2010-01-27.

Nuorodos
--------

* Valsčiaus internetinė svetainė
| Blumenau*Blumenau* |
| --- |
|              |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

BlumenauBlumenau

26°54′30″ p. pl. 49°04′20″ v. ilg.﻿ / ﻿26.90833°š. pl. 49.07222°r. ilg.﻿ / 26.90833; 49.07222﻿ (Blumenau)Koordinatės: 26°54′30″ p. pl. 49°04′20″ v. ilg.﻿ / ﻿26.90833°š. pl. 49.07222°r. ilg.﻿ / 26.90833; 49.07222﻿ (Blumenau) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Pietų regionas |
| **Valstija** | Santa Katarina Santa Katarina |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1852 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 309 214  |
| **Altitudė** | 21 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Blumenau |

**Blumenau** (port. *Blumenau*) – miestas pietų Brazilijoje, Santa Katarinos valstijoje, 130 km į šiaurės rytus nuo Florianopolio, prie Itažajaus upės. Yra oro uostas. Stiklo (krištolo), porceliano, medienos apdirbimo, poligrafijos, tekstilės (medvilnės) ir siuvimo, maisto (alaus, cukraus) pramonė. Prekyba apylinkėse auginamais kukurūzais, cukranendrėmis, tabaku. Vystomas turizmas (netoliese yra Sera do Itažajaus nacionalinis parkas). Veikia 1964 m. įkurtas universitetas, alaus, krištolo, ekologijos muziejai. Vyksta kasmetinis „Oktoberfest" festivalis.

Istorija
--------

Blumenau 1852 m. įkūrė imigrantai iš Vokietijos. Miestas pavadintas įkūrėjo Hermann Bruno Otto Blumenau garbei.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Blumenau*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Matthiola longipetala** |
| --- |
| Dviragė leukonija (Matthiola longipetala)Dviragė leukonija (*Matthiola longipetala*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Bastutiniai  *( Brassicaceae)* |
| Gentis: | Leukonija  *( Matthiola)* |
| Rūšis: | Dviragė leukonija  *( Matthiola longipetala)* |

 |

**Dviragė leukonija** (*Matthiola longipetala*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos, leukonijos (*Matthiola*) genties augalų rūšis.

Augalas kilęs iš viduržemio jūros pakrančių regiono (Graikijos), Mažosios Azijos ir Pietų Afrikos. Lietuvoje ši įvežtinė rūšis plačiai auginama tiek lauke, tiek šiltnamyje.

Augalas žolinis, vienmetis. Išauga iki 0,15–0,35 m aukščio. Stiebas tiesus ir mažai šakotas. Lapai lancetiški, pilki, kiek dantyti.
Žiedai, kaip ir visas augalas – nedideli, 1,5 cm skersmens, alyviškai rožinės spalvos. Žiedai ypatingi tuo, kad išsiskleidžia esant apsiniaukusiomis dienomis, gali pražysti naktį ar rytais ir turi stiprų, malonų kvapą. Žydi birželio – rugpjūčio mėn.

Sėklas subrandina ankštaroje, kuri yra ilga ir plona. Vienoje ankštaroje yra po kelias sėklas, kurios yra plokščios, lygios ir ovalios. Dauginasi sėklomis.
| Bludavos kapinynai |
| --- |
| 

Bludavos kapinynaiBludavos kapinynai

54°44′12″š. pl. 20°05′11″r. ilg.﻿ / ﻿54.7366138°š. pl. 20.0863552°r. ilg.﻿ / 54.7366138; 20.0863552﻿ (Bludavos kapinynai)Koordinatės: 54°44′12″š. pl. 20°05′11″r. ilg.﻿ / ﻿54.7366138°š. pl. 20.0863552°r. ilg.﻿ / 54.7366138; 20.0863552﻿ (Bludavos kapinynai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Zelenogradsko rajonas |

**Bludavos kapinynai ir gyvenvietė** – du prūsų kapinynai ir senovės gyvenvietė Semboje, prie Bludavos (nuo 1946 m. rus. *Kostrovo*, Kaliningrado sritis) kaimo.

Kapinynai
---------

Pirmasis kapinynas yra į vakarus nuo kaimo, vadinamojoje *Kononenbergės* kalvelėje. 1906 m. Emilis Holakas, Frydrichas Peiseris ir Adalbertas Becenbergeris ištyrė 26 kapus, 1931 m. Karlas Engelis – 7 kapus. Mirusieji laidoti sudeginti (dažniausiai urnose) ir nedeginti. Aptikta žirgų kapų. Ankstyvieji kapai (mirusieji nedeginti) dažnai apardyti įrengiant sudegintų mirusiųjų kapus; pastarųjų kapų viršuje išgrįsti akmenų grindiniai. Rasta I a. – IV a. ietigalių, žąslų, smeigtukų, apyrankių, antkaklių, segių, žirklių, ylų, verpstukų, Romos imperatorių Marko Aurelijaus ir Trajano monetų, gintaro.

Antrasis kapinynas yra 120 m į vakarus nuo pirmojo. 1906 m. ištirti 72 kapai. Mirusieji laidoti nedeginti, (guldyti galva į vakarus, šiaurę ir šiaurės rytus) ir sudeginti, su gausiomis įkapėmis. Rasta X a. – XIII a. ietigalių, smeigtukų, spynų, peilių, galąstuvų, diržų sagčių, puodų. Po sudegintų mirusiųjų kapais arba šalia jų buvo įrengtų žirgų kapų.

Gyvenvietė
----------

Senovės sembų gyvenvietė yra į pietvakarius nuo kaimo, kalvoje, abipus geležinkelio. Per 1949 m. žvalgomuosius archeologinius tyrimus (vadovė Frida Gurevič) rasta X a. – XIII a. lipdytos ir žiestos keramikos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Valdemaras Šimėnas. *Bludava*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 297 psl.
Sufolkų veislės avys
**Sufolkai** (angl. *Suffolk*) – avių veislė, išvesta pietryčių Anglijoje (Jungtinė Karalystė), Safolko grafystėje.

Sufolkų avys – mėsinio tipo avys. Veislė išvesta mišrinant vietines *Norfolk Horn* raguotąsias avis su *Southdown* avinais.

Apibūdinimas
------------

Sufolkų avys yra stambios, labai juoda bevilne iki paausių galva ir bevilnėmis kojomis.
Labai judrios ir ištvermingos, iš 100 ėriavedžių pirmais metais gaunama nuo 125 iki 140 ėriukų, antrais metais nuo 140 iki 170 ėriukų. Ėriukų svoris gimus vienetukui būna nuo 4,5 kg iki 6,5 kg, o dvynukams nuo 3,5 kg iki 5,5 kg. Paros ėriukų prieaugis gali siekti nuo 400 g iki 450 g. Jau 3 mėnesių nupenėti ėriukai sveria nuo 30 kg iki 35 kg, jų skerdienos išeiga siekia 52 procentus.

Nors Sufolkai gerai prisitaiko prie įvairiausių klimatinių sąlygų, jiems būtina užtikrinti pilnavertį šėrimą. Subrendę avinai sveria nuo 120 kg iki 160, kartais būna iki 200 kg svorio, o ėriavedės sveria nuo 80 iki 100 kg, nuo šių avių prikerpama nuo 3,5 kg iki 6,0 kg 7–9 cm ilgio baltos vilnos, kuri yra 48–50 plonumo klasių 30–34 mikronų storio. *Suffolk* avys gali būti veisiamos grynuoju veisimu ir taip pat avinai gali būti naudojami kitų veislių mėsinių savybių pagerinimui.

Nuorodos
--------

* Lietuvos avių augintojų asociacija

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vilna balta, 30–34 mikronų storio.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Megalonychidae** |
| --- |
| Choloepus hoffmanni*Choloepus hoffmanni* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Nepilnadančiai  *( Xenarhra)* |
| Šeima: | Dvipirščiai tinginiai  *( Megalonychidae)* |

 |

**Dvipirščiai tinginiai** (*Megalonychidae*) – nepilnadančių (*Xenarhra*) būrio žinduolių šeima. Šeimoje tik viena *Choloepus* gentis, kurioje - dvi rūšys: *Choloepus didactylus* ir *Choloepus hoffmanni*. Sutinkami Centrinėje ir Pietų Amerikoje.

Gyvenimo būdas
--------------

Tai naktiniai gyvūnai, didžiąją laiko dalį praleidžiantys medžiuose. Dvipirščiai tinginiai šiek tiek aktyvesni už tripirščius. Minta daugiausia lapais, taip pat stiebais, vaisiais, žieve, kartais graužikais.

Patelės gimdo po vieną jauniklį, kuris mėnesį maitinamas pienu, po to dar keletą mėnesių gyvena su motina. Patelės lytiškai subręsta 3 metų, patinai - 4-5 metų.

Fizinės charakteristikos
------------------------

Dvipirščiai tinginiai sveria 4-8 kg, yra 58-70 cm ilgio, ir yra stambesni už tripirščius tinginius. Kaip sako pavadinimas, ant priekinių kojų turi 2 pirštus, tačiau ant užpakalinių - 3. Neturi uodegos. Dėl lėto metabolizmo ir neišsivysčiusių raumenų šie gyvūnai, skirtingai nuo kitų žinduolių, negali drebėti, ir yra bent iš dalies priklausomi nuo aplinkos temperatūros. Turi didelį skrandį, maisto virškinimas gali užtrukti daugiau nei mėnesį. Todėl priklausomai nuo to, kada tinginys tuštinosi, išmatos ir šlapimas gali sudaryti iki 30 % gyvūno svorio. Dantys redukuoti, nuolat augantys, nėra kandžių ir ilčių.

* Choloepus didactylus*Choloepus didactylus*
* Choloepus didactylus*Choloepus didactylus*
* Choloepus hoffmanni jauniklis*Choloepus hoffmanni* jauniklis
|  |
| --- |
| Blue Café |
|  |
| Biografija |
| Kilmė | Lodzė, Lenkijos vėliava Lenkija |
| Žanrai | pop, acid jazz, soul |
| Aktyvumo metai | 1998–dabar |
| Svetainė | blue-cafe.pl |
| Nariai |
| Dominika Gawęda  Paweł Rurak-Sokal  Sebastian Kasprowicz  Marcin Błasiak  Łukasz Moszczyński  Piotr Grąbkowski  Piotr Sławiński  Michał Niewiadomski  Marcin Markuszewski  Paweł Furmaniak |
| Buvę nariai |
| Tatiana Okupnik  Viola Danel |

**„Blue Café"** – acid jazz, soul ir lotynų pop muzikos grupė iš Lodzės, Lenkijos. 2003 metais grupė MTV Europos muzikos apdovanojimuose buvo nominuota kategorijoje „Geriausias Lenkijos atlikėjas".

Istorija
--------

2001 metais grupė išleido debiutinį singlą „Español", tačiau sėkmės nesulaukė. Po metų išleista daina „Kochamy siebie…" šalyje tapo didžiuliu hitu. Tais pačiais metais išleistas grupės debiutinis albumas „Fanaberia", kuris sulaukė teigiamų visuomenės ir kritikų įvertinimo. 2001 m. „Blue Café" pelnė Fryderyk apdovanojimą kategorijoje „Metų debiutas". 2003 metais Lenkijos nacionalinėje atrankoje į 2003-ųjų „Eurovizijos" konkursą su daina „You May Be in Love" užėmė trečią vietą. Tais pačiais metais išleistas grupės antrasis studijinis albumas „Demi-sec", kuris Lenkijos albumų tope užėmė 3 vietą. Albume yra daina „Love Song", su kuria grupė 2004 metais dalyvavo „Eurovizijos" dainų konkurse. „Love Song" konkurso finale su 27 taškais užėmė 17 vietą.

Diskografija
------------

### Albumai

* *Fanaberia* (2002)
* *Demi-sec* (2003)
* *Ovosho* (2006)
* *Four Seasons* (2008)
* *DaDa* (2011)

Nuorodos
--------

* Oficialus grupės tinklalapis – blue-cafe.pl

  


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Ich Troje  *„Keine Grenzen – Żadnych granic"*** |  **Lenkijos atstovai Eurovizijoje**2004 | Po to:**Ivan & Delfin  *„Czarna dziewczyna"*** |
| Sugeda |
| --- |
|  Sugeda netoli Žuvintės versmės |
| **Ištakos** | Daumantiškių apylinkės (Ukmergės rajonas) |
| **Žiotys** | Žuvintė |
| **Šalys** | Lietuva |

**Sugeda** – nedidelė upė, tekanti Ukmergės rajone, Žuvintės dešinysis intakas. Įteka į Žuvintę 0,3 km atstumu nuo jos žiočių, ties Sukiniais. Priklauso Šventosios upės baseinui. Hidrologinis nr. 12211172.

Upelis prasideda į šiaurę nuo Daumantiškių kaimo. Aukštupyje teka rytų kryptimi, link Šventosios, natūralia vaga dirbamų laukų apsuptyje, toliau raizgosi miškingoje vietovėje, atokiau nuo sodybų. Vidurupyje, Šaltupio miške, daro staigų posūkį į pietvakarius ir teka lygiagrečiai Šventajai. Ties santaka su Žuvinte, Sukiniuose, trykšta Žuvintės šaltinis, gamtos paveldo objektas.

Į Sugedą įsiliejantis žymesnis intakas – Vilkupė kairiajame krante.

Prie Sugedos įsikūrusios gyvenvietės: Kaspariškiai, Mažeikiškiai, Sukiniai.

Upėvardžio šaknis *sug-* gretinama su prūs. *suge* „lietus" arba latv. *suga* „plaukianti ledo lytis, vanduo ant ledo".

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR upių klasifikatorius
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.