|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Senovės Jemeno regionas:**ḥḍRMT**  |
| 
Dirbinys iš Hadramauto |
| **Vieta** | rytinis Jemenas |
| **Tauta** | **Hadramiai** |
| **Sostinė** | Šabvatas |
|
| 
Hadramautas – vienas Senovės Jemeno regionų |
|

|  |
| --- |
| **Jemeno istorija** |
| Jemeno priešistorė |
| Senovės Jemenas: |
| Ausanas, Saaba, Mainas, Katabanas, Hadramautas |
| Himjaras |
| *Aksumas* > *Sasanidai* |
| *Rašidunai > Omejadai > Abasidai* |
| Zaidi imamatas (Rasidai) |
| Zijadidai > Nadžahidai > Sulaihidai > Zuraidai > Hatimidai > *Ajubidai* > Rasulidai > Tahiridai > *Osmanų imperija* |
| Zaidi imamatas (Kasimidai) |
| Šiaurės Jemenas: |
| Osmanai > Jemeno kar. > JAR |
| Pietų Jemenas: |
| Adeno Protektoratas > PAF, PAP > PJLR |
| Suvienytas Jemenas |

**Hadramautas** (senovės pietų arabų kalba: ḥḍRMT, ) – istorinis Senovės Jemeno regionas ir valstybė, buvęs dabartinio Jemeno rytinėje dalyje, iš dalies ir vakariniame Omane. Vakaruose jis susisiekė su Ausano, o vėliau Katabano karalyste. Šiaurės vakaruose jį ribojo Ramlat al-Sabatain dykuma.

Hadramauto tauta buvo vadinama **hadramiais**, kurie kalbėjo hadramių kalba.

Geografija
----------

Hadramautas buvo didžiausias Senovės Jemeno regionas, nusidriekęs palei pietinę Arabijos pusiasalio pakrantę. Hadramauto kultūrinis ir politinis centras buvo kalnuotose vietovėse ties vadi Irma, kur koncentravosi pagrindiniai miestai, pirmiausia sostinė Šabvatas, tačiau Hadramautas konroliavo ilgą pajūrio ruožą, kur stipriausias uostas buvo Qana.

Istorija
--------

Kaip ir kitos Senovės Jemeno valstybės Hadramautas konsolidavo savo valdžią tikriausiai I tūkst. pr. m. e. pradžioje, o VIII a. pr. m. e. pastatyta sostinė Šabvatas. Atokesnė padėtis kitų valstybių atžvilgiu nulėmė tai, kad Hadramautas ilgai išsaugojo nepriklausomybę. Po to, kai VII a. pr. m. e. kaimyninį Ausaną nusiaubė Saabos valdovo Kariba-il Vataro kariuomenė, Hadramautas buvo priverstas pripažinti Saabos hegemoniją. Nepaisant to, valstybė išsaugojo nepriklausomybę, ir plėtė savo įtaką į vakarus. V a. pr. m. e. ji jau kontroliavo dabartinio Omano vakarines teritorijas, kur suklestėjo kitas svarbus uostas – Sumhuramas

V a. pr. m. e. sugriuvus Maribo užtvankai ir Saaboje prasidėjus nelaimėms, Hadramautas ėmė konkuruoti dėl prekybos su kitomis iškilusiomis Jemeno valstybėmis – Mainu ir Katabanu.

I a. pr. m. e. klajokliai himjaritai sukūrė Pirmąją Himjaro imperiją, kuri kontroliavo didžiąją dalį Senovės Jemeno. Himjarui atiteko ir vakarinės Hadramauto teritorijos, tačiau nepriklausomybė išsaugota. Kuomet II a. Himjaras subyrėjo, Hadramautas ne tik susigrąžino buvusias teritorijas, bet ir okupavo kaimyninį Katabaną, trumpam tapdamas stipriausia valstybe. Himjarui vėl sustiprėjus, IV a. Hadramautas galutinai nebeteko nepriklausomybės. Himjaro valdžioje jis išliko iki VI a. t. y. iki Aksumo imperijos įsigalėjimo.

Po islamizacijos VII a. regionas išliko kaip atskiras kultūrinis-istorinis vienetas Jemene, ir išlaikė savo pavadinimą Hadramautas.

Valdovai
--------

Šabvato griuvėsiai
Hadramauto menas
* Yada’il (apie 685 m. pr. m. e.) – kovojo su Saabos Kariba-il Vataru
* Nežinomi valdovai
* Šahr Alhan (apie 350 m. pr. m. e.)
* Malik Karib
* Yada’il Bay’in I
* Yitha’il (340–320 m. pr. m. e.)
* Tikriausiai priklausė Katabanui: 320–150 m. pr. m. e.
* 'Il’add Yalut (I a. pr. m. e.)
* ??
* Rabb Šams I (110–125 m.)
* Yada’il Bay’in II (125–150 m.)
* Yada’ab Gailan I (150–160 m.)
* ‘Ilriam Yadum (160–170 m.)
* Rabb Šams II (170–190 m.)
* ‘Illazz (190–200 m.)
* ‘Illazz Yalut ben Amhadar (200–230 m.)
* ?
* Yada’ab Gailan II ben Umain (260–280 m.)
* Yada’il Bay’in III (280–300 m.)
* Šarakhil (300-c. 320 m.)
* Rabb Šams III (300-)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Senovės Hadramautas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |