|  |
| --- |
| Straipsnių serija |
| **Hinduizmas** |
|  |
| 
Filosofija 

|  |
| --- |
|  |
| **Filosofija** |
| Atmanas · Maja
Reinkarnacija · Karma · Samsara
**Purušartha:**
Dharma · Artha · Kama · Mokša
**Jogos kryptys:**
Karma joga · Bakti joga · Džnana joga |
|  |
| **Šakos** |
| **Astika**
Joga · Samkhja · Njaja · Vaišešika · Mimansa
Vedanta:
*Dvaita* · *Advaita* · *Višištadvaita*
**Nastika**
Čarvaka · Adžyvika
**Anksčiau priskirtos šakos:**
Budizmas · Džainizmas · Sikhizmas
**Istorija** |
|  |
| **Srovės** |
| Vaišnavizmas · Šaivizmas
Šaktizmas · Smartizmas |

 |
| 
Šventieji tekstai 

|  |
| --- |
|  |
| **Vedos** |
| Rigveda · Jadžurveda
Samaveda · Atharvaveda
*Porūšiai*
samhitos, brahmanos,aranjakos, upanišados |
|  |
| **Upavedos** |
| Ajurveda · Dhanurveda
Gandharvaveda · Sthapatjaveda |
|  |
| **Vedangos** |
| Šykša ·
Čhandasai ·
Vjakarana
Nirukta ·
Kalpa ·
Džjotiša |
| **Upanišados** |
| *Rigvedinės*
Aitarėja
*Jadžurvedinės*
Brihadaranjaka · YšaTaitirija · Katha · Švetašvatara
*Samavedinės*
Čandogja · Kena
*Atharvavedinės*
Mundaka · Mandukja · Prašna |
|  |
| **Puranos** |
| *Brahmos puranos*
Brahma · BrahmandaBrahmavaivartaMarkandėja · Bhavišja
*Vaišnavų puranos*
Višnaus · BhagavataNaradėja · Garuda · Padma
*Šaivų puranos*
Šiva · LingaSkanda · Agnis · Vajus |
|  |
| **Itihasos** |
| Ramajana · Mahabharata |
|  |
| **Kiti šventieji tekstai** |
| Bhagavadgyta
dharmašastros · arthašastros
Manusmriti · Joga Vasištha
Sūtros · Stotros · Tantros
Joga sūtra |
|  |
|  **Šventųjų tekstų skirstymas** |
| Šruti · Smriti |

 |
| 
Dievybės 

|  |
| --- |
|  |
|
| **Mitologija** |
| **Brahmanas** 
**Išvara**
**Trimurti**
Brahma · Višnus · Šiva
**Deivės ir Dievai**
Sarasvatė · Lakšmė · Parvatė · Šaktė
Durga · Kali · Ganeša · Skanda
Rama · Krišna · Hanumanas · Pradžapatis
Bhūmi · Kubera · Jama · Rudra
Indra · Agnis · Djausas · Varuna
Vajus · Sūrja · Ušasė |

 |
| 
Praktikos 

|  |
| --- |
|  |
| **Garbinimas** |
| Pūdža · Džapa · Bhadžana
Tapasas · DhjanaJadžna · Homa
Tirthadana · Naivedhja · Vigraha · Bhakti ·
Samskaros |
|  |
| **Varnašrama Dharma** |
| **Varna**
Brahmanai · KšatrijaiVaišijai · Šudros
Neliečiamieji
**Ašrama**
Brahmačarja ·
Grihastha
Vanaprastha · Sanjasa |
| **Šventės** |
| Navaratrė ·
Dašera
Divalis ·
Šivaratrė ·
Holi
Kumbha mela ·
Ratha Jatra ·
Višu · Bihu · Baisakhi · Puthandu
Ganeš čaturthi · Onam
Rama Navami ·
Džanmaštami
Rakša Bandhan |

 |
| 
Filosofai 

|  |
| --- |
| *Senovės*
Gautama ·
Džaiminis ·
Kanada ·
Kapila ·
Markandėja ·
Patandžalis ·
Valmikis ·
Vjasa
*Viduramžių*
Adi Šankara ·
Basavana ·
Dhanjanešvaras ·
Čaitanja ·
Gangeša Upadhjaja ·
Gaudapada ·
Džajanta Bhata ·
Kabyras ·
Kumarila Bhata ·
Madhusudana ·
Madhva ·
Namdeva ·
Nimbarka ·
Prabhakara ·
Raghunatha Siromanė ·
Ramanudža ·
Vedanta Dešika ·
Tukaramas ·
Tulsidasas ·
Vačaspatis Mišra ·
Valabha
*Šių laikų*
Šri Aurobindo ·
Ananda Kumarasvamis ·
Dajanandas Sarasvatė ·
Mahatma Gandis ·
Krišnananda ·
Narajana Gurus ·
Prabhupada ·
Ramakrišna ·
Ramana Maharišis ·
Radhakrišnanas ·
Šivananda ·
Vivekananda ·
Jogananda |

 |
| 
Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Vaišešika** (skr. वैशेषिक = IAST: *vaiśeṣika*) – Indijos filosofijos srovė, viena iš šešių astikos ir hinduizmo filosofijos mokyklų. Vaišešikos krypties pradininku laikomas išminčius Kanada, gyvenęs II a. pr. m. e. Ganėtinai panašiu būdu, kaip graikai jis apibūdina medžiagų sudedamąsias dalis bei jų savybes ir tarpusavio sąryšius. Jis mini atomus ir molekules. Jis pripažįsta Atmano buvimą ir nurodo jo savitus požymius. Nepaisant jo filosofinio nusistatymo jis pabrėžia dharmos svarbą. Anot jo, dharma yra kelias į klestėjimą bei išsilaisvinimą (mokšą) ir tuo pačiu siūlo daugelį tradicinių praktikų, tokių kaip pasnikas, celibatas, nuolankumas guru atžvilgiu.

Kadangi materialūs daiktai sudaryti iš atomų todėl visi jie yra veikiau pasekmė nei priežastis, o pati priežastis yra neskaidomos tų atomų dalelės. Kanada įvedė *adrišta* sąvoką apibūdinančią nežinomą priežastį. Nors jo filosofija buvo neteistinė, vėliau ši doktrina išsirutuliojo ir *adrištos* dėsnis išsikreipė į Dievo pirmapradę priežastį. Nuo tada pasikeitusi Dievo samprata įnešė naujumo į šią filosofijos srovę ir Dievas tapo visa ko priežastimi ir jis buvo atsakingas už nesuskaičiuojamos daugybės atomų tarpusavio sąveikos dinamiką.

Būties sandara
--------------

Vaišešikos dėmesys sutelktas į būties ir pažinimo problemų analizę. Šios mokyklos atstovams pasaulis yra objektyvus, mūsų jutimų organai padeda ji pažinti. Patirtus įspūdžius apibendrina protas, t. y. loginio mąstymo būdu daro sprendimus. Suvokiami objektai savo ruožtu skirstomi į objektus, turinčius būtį (daiktai, protas, siela ir t.t), ir į objektus, neturinčius būties (neegzistuoja reiškiniai, tik loginiu mąstymu sukurtos sąvokos). Pasak vaišešikos mąstytojų, egzistuoja septynios realybės rūšys, sudarančios pažinimo objektą. Šešios (substancija, kokybė, veiksmas, visuotinumas, ypatingumas ir esamybė) yra teigiamos ir viena (nebūtis) – neigiama. Substancijų pagrindas yra tik objektai, turintys būtį. Substancija susideda iš devynių elementų (žemės, vandens, šviesos, oro, eterio, laiko, erdvės, sielos ir proto). Visi jie dalomi, tačiau yra dalijimosi riba, po kurios elementai toliau neskyla – suvokiame, kad egzistuoja nepaprastai mažos dalelės. Iš jų (senovės graikai jas pavadino atomais) derinių susideda visi objektai. Pirmieji keturi elementai (žemė, vanduo, šviesa ir oras) yra fiziniai, jie suvokiami jutimo organais, o keturi nefiziniai (laikas, erdvė, siela ir menta) suvokiami mąstymo būdu; juos tarpusavyje jungia eteris. Iš fizinių elementų susideda visas fizinis pasaulis. Jis egzistuoja objektyviai: jo niekas nesukuria ir jis yra amžinas. Mūsų tikslas – pažinti ši pasaulį. Jį turime pajusti ir apmąstyti, išaiškinti jo savybes. Taigi objektai, turintys būtį, turi kokybes, o neturintieji būties – neturi kokybių.

Suskaičiuojama 24 kokybės formos. Substancija turi savyje kokybę, kuri neegzistuoja už jos ribų ir yra neveikli. Būties problema – vienas svarbiausių vaišešikos svarstymo objektų; taip pat aptariamas įvairių objektų būčių santykis. Iš vieno objekto būties išvedama kita būtis. Manoma, kad vienos būties pagrindu formuojama kita (vienos būties sukūrimas gali reikšti kitos žūti). Pavyzdžiui, plytos ir namas turi savo būtį, kartu ir kokybes. Namas statomas iš plytų. Plytose nėra namo būtis, o yra plytos būtis. Pastačius namą iš plytų, dingsta plytų būtis, atsiranda namo. Įdomi vaišešikos atomistinė koncepcija, aiškinanti visatos dalį, kuri, mąstytojų nuomone, susideda iš fizinių elementų. Fiziniai objektai formuojasi ir išsiformuoja. Visi fiziniai objektai susideda iš keturių atomų tipų. Jie sudaro vis naujus junginius (objektus). Iš šiu amžinų atomų ir susideda pasaulis, kurio judintojas (organizatorius) yra Dievas, veikiantis pagal karmos dėsnį. Vyksta pasaulio kaita: visata gimsta ir žūsta, todėl viskas nuolat grįžta prie išeities taško (pasaulio tikslas).

Nuorodos
--------

* The heart of hinduism: Vaisheshika and Nyaya[neveikianti nuoroda]

Literatūra
----------

* B. Genzelis. Senovės Filosofija, 1995 m.