recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį ar jo skyrių reikėtų peržiūrėti.**Būtina ištaisyti gramatines klaidas, patikrinti rašybą, skyrybą, stilių ir pan.Ištaisę pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.  |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

**Baltoji gvardija**| 
2013 m. „Jotema" leidimo viršelis (kita knygos dalis – M. Bulgakovo romanas „Šuns širdis"). |
| **Autorius** | Michailas Bulgakovas |
| **Šalis** | TSRS |
| **Žanras** | Istorinis realizmas, istorinė drama |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Белая гвардия |
| **Šalis** | TSRS |
| **Kalba** | rusų |
| **Leidykla** | „Rossiya" žurnalas |
| **Išleista** | 1925 |
| **Pirmasis lietuviškas leidimas** |
| **Pavadinimas** | Baltoji gvardija |
| **Leidykla** | Jotema |
| **Išleista** | 2003 m. |
| **Puslapių** | 302 |

„**Baltoji gvardija**" (rus. *Белая гвардия*) – vienas žymiausių rusų rašytojo Michailo Bulgakovo romanų. Nepilnai pirmąkart publikuotas 1925 m. tais pačiais metais sukurta kūrinio pjesė.

Istorija
--------

Kūrinį M. Bulgakovas pradėjo rašyti apie 1923 m. Iš pradžių kūrinys buvo leistas kaip serijinis laikraštinis romanas žurnale „Rossiya" 1925 m. Žurnalui išleidus dvi dalis, M. Bulgakovas buvo pakviestas sukurti pjesinę kūrinio versiją. Žurnalui „Rossiya" užsidarius išleidus tik dalį kūrinio, pjesė tapo populiaresnė negu pats romanas. Toliau pilna romano versija buvo išleista Paryžiuje 1927 m. o pati pjesė liko sėkmingas ir populiarus kūrinys, atliekamas tuometiniame Maskvos meno teatre. Pasak kai kurių šaltinių, pats Stalinas stebėjęs performansus mažiausiai dvidešimt kartų. Lietuvoje ši pjesė pavadinimu *Turbinų dienos* buvo pastatyta 1926 m. ir 1970 m.

1966 m. Tarybų Sąjungoje išleista kūrinio cenzūruota versija, o 1989 m. išleista pilna, necenzūruota versija.

### Lietuviški leidiniai

* Bulgakovas, Michailas. *Baltoji gvardija*. Vilnius: Jotema. 2003 m. – 302 p. ISBN 9955-527-73-0
* Bulgakovas, Michailas. *Baltoji gvardija. Šuns širdis*. Vilnius: Jotema. Vertė Jurgis Gimberis. 2013 m. – 432 p. ISBN 9789955134022

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Romane vaizduojamos Ukrainos nepriklausomybės karų metu Kyjive vykstančios kovos. Pagrindiniai siužeto veikėjai – Turbinų šeima – M. Bulgakovo tikros šeimos prototipai. Turbinų šeima vaizduojama kaip intelektualaus Rusijos imperijos luomo atstovai, tarnaujantys Pavlo Skoropadskio kariuomenėje.

Nuorodos
--------

* – Apie kūrinį rusų kalba

* – „Jotema" leidyklos svetainė

1. 1 2
*Kitos reikšmės – Upytė (reikšmės).*

| Upytė |
| --- |
|  Upytė Bernatonių tvenkinio pralaidoje |
| **Ilgis** | 5,9 km |
| **Baseino plotas** | 11,9 km² |
| **Ištakos** | Lomankos miško apylinkėse (Raudondvario sen.) |
| **Žiotys** | Nevėžis |
| **Šalys** | Lietuva |

**Upytė** – nedidelė upė Kauno rajone, Nevėžio dešinysis intakas. Vandentakio kodas – 13011280, ilgis – 5,9 km. Įteka Nevėžio kraštovaizdžio draustinyje jo dešiniajame krante 11,9 km atstumu nuo žiočių. Priklauso Nevėžio baseinui. Prasideda Lomankos miško apylinkėse (Raudondvario sen.). Aukštupyje vaga sureguliuota. Šalia kelio  **1922**  Raudondvaris–Naujieji Bernatoniai–Žemaitkiemis  upelis užtvenktas, telkšo du Bernatonių tvenkiniai.

Bernatonių tvenkinys
Prie Upytės įsikūrusios gyvenvietės: Senieji Bernatoniai, Upytė.

Upėvardis kildinamas nuo žodžio *upė* („vandens srautas").

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Nevėžio intakai
* Upytė Gamtos katalogo portale
* LR upių klasifikatorius

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
**Vilniaus regbio akademija**|  |
| **Pavadinimas** | Vilniaus regbio akademija |
| **Įkurtas** | 2009 m. |
| **Stadionas** | Vingio parko regbio aikštė |
| **Talpa** | 500 |
| **Vadovas** | Lietuva Laurynas Vaičiūnas |
| **Vyr. treneris** | Lietuva Vidmantas Valys |
| **Lyga** | Lietuvos regbio čempionatas |
| **2012** | 3 vieta |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 




**Apranga  namie**
 | 




**Apranga  svečiuose**
 |

 |

**Vilniaus regbio akademija** – regbio klubas iš Vilniaus, dalyvaujantis Lietuvos regbio čempionate. 2012 m. Akademijos komanda jame užėmė 3-ią vietą. Klubas buvo įkurtas 2009 m. Vilniaus regbio akademija savo namų rungtynes žaidžia Vingio parke.

Istorija
--------

Vilniaus regbio akademija susikūrė 2009 m. rudenį skilus miesto regbio klubui „Geležinis vilkas". Klubas pradžioje daugiausiai dėmesio skyrė vaikų ugdymui, bet susilaukęs didelio dėmesio iš patyrusių žaidėjų suformavo pagrindinę komandą. Jau 2010 m. Vilniaus regbio vyrų komanda dalyvavo Lietuvos regbio čempionate ir užėmė 7-tą vietą. 2011 m. ji vienu laipteliu palypėjo aukštyn ir užėmė 6-tą vietą. 2012 m. Lietuvos regbio čempionate užėmė 3-ią vietą.

Akademija artimai bendradarbiauja su sporto mokykla „Tauras" ir visos nepilnamečių komandos Lietuvos regbio pirmenybėse dalyvauja pavadinimu Tauras-VRA.

Nuo 2010 m. pavasario Akademija yra Lietuvos regbio federacijos narė.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
Varėnos rajono savivaldybės administracija
**Varėnos rajono savivaldybės taryba** – Varėnos rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

Teisinis pagrindas
------------------

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 25 sumažintas Varėnos rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

Rinkimai
--------

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Sąrašo Nr**. | **Partijos pavadinimas** | **Paduota balsų** | **Gauta mandatų** |
| 10 | Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) | 3431 | 7 |
| 4 | Lietuvos demokratinė darbo partija (LDDP) | 2518 | 5 |
| 2 | Lietuvos krikščionių demokratų partija (LKDP) | 2019 | 4 |
| 3 | Lietuvos centro sąjunga (LCS) | 1581 | 3 |
| 12 | Lietuvių tautininkų ir Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungų koalicija | 1447 | 3 |
| 13 | Lietuvos valstiečių partija (LVP) | 1436 | 3 |
| 14 | Lietuvos liberalų sąjunga | 341 | 0 |
| 15 | Lietuvos socialdemokratų partija | 230 | 0 |
|

### Tarybos nariai

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Vardas, pavardė** | **Partija** | **Vieta sąraše** | **Pastabos** |
| Kazimieras Velžys | TSLK | 1 |  |
| Vincas Kupčinskas | TSLK | 2 |  |
| Juozas Šilanskas | TSLK | 3 |  |
| Alfonsas Jakelevičius | TSLK | 4 |  |
| Antanas Kontautas | TSLK | 5 |  |
| Birutė Matačiūnienė | TSLK | 6 |  |
| Ramutis Liaukevičius | TSLK | 7 |  |
| Kęstutis Lukošūnas | LDDP | 1 | iki 1995 m. lapkričio 8 d. |
| Vidas Baublys | LDDP | 2 |  |
| Rūta Česnulevičienė | LDDP | 3 |  |
| Petras Jazukevičius | LDDP | 4 |  |
| Arvydas Strazdas | LDDP | 5 |  |
| Henrikas Bukelis | LDDP | 6 | nuo 1995 m. lapkričio 8 d. |
| Danutė Draugelienė | LKDP | 1 |  |
| Algimantas Černiauskas | LKDP | 2 |  |
| Vytautas Petras Sušinskas | LKDP | 3 |  |
| Robertas Kazys Zinkevičius | LKDP | 4 |  |
| Imantas Lazdinis | LCS | 1 |  |
| Vidas Mikalauskas | LCS | 2 |  |
| Pavelas Venskus | LCS | 3 |  |
| Vytautas Kuklys | LTS ir LPKTS | 1 |  |
| Vytautas Kaziulionis | LTS ir LPKTS | 2 |  |
| Edmundas Samauskas | LTS ir LPKTS | 3 |  |
| Jonas Urbaitis | LVP | 1 |  |
| Rimvydas Navickas | LVP | 2 |  |
| Bronius Kleponis | LVP | 3 |  |
|

Veikla
------

Rajono meru išrinktas Kazimieras Velžys, jo pavaduotoju Antanas Kontautas. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Alfonsas Škudžinskas.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
| ***Žinau ką veikei aną vasarą*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | I Know What YouDid Last Summer |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Jim Gillespie |
| Scenaristas (-ai) | Kevin Williamson |
| Kompozitorius | John Debney |
| Vaidina | Jennifer Love Hewitt  Sarah Michelle GellarRyan PhillippeFreddie Prinze Jr.Anne Heche |
| Metai | 1997 |
| Žanras | trileris, siaubo |
| Trukmė | 101 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 17 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 125,2 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Žinau ką padarei aną vasarą** (angl.  *I Know What You Did Last Summer*) – 1997 m. sukurtas slasher žanro siaubo filmas. Kaip ir prieš metus pasirodžiusi juosta „Klyksmas", filmas tapo kultiniu jaunimo tarpe ir 3 savaites buvo pelningiausių JAV filmų sąrašo viršūnėje.

Filmas yra paremtas 1973 m. išleistu to paties pavadinimo Lois Duncan romanu.

1998 m. pasirodė juostos tęsinys „Vis dar žinau ką veikei aną vasarą", o 2006 m. – „Aš visada žinosiu ką veikei aną vasarą".

Santrauka
---------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Keturi jaunuoliai – Džiulė, Helena, Baris ir Rėjus – pajūryje šventė mokslo metų pabaigą. Grįždami naktį jie automobiliu patrenkė dviratininką ir, norėdami nuslėpti nusikaltimą, kūną įmetė į jūrą, o patys prisiekė niekam nepasakoti kas įvyko. 

Praeina metai ir paaiškėja, kad apie jų paslaptį žino dar kažkas – kiekvienas iš jaunuolių gauna raštelius su užrašu „Žinau ką padarei aną vasarą". Jiems atrodo, kad tai gali būti jų bendramokslio Makso darbas, tačiau šis netrukus randamas negyvas. Merginos nuprendžia imtis tyrimo: išsiaiškina žuvusio dviratininko asmenybę ir aplanko jo artimuosius, tačiau nesužino nieko naujo. Tuo metu Barį užpuola paslaptingas vyras žvejo kostiumu ir jaunuoliai įsitikina, kad tas, kas žino jų paslaptį, ketina nužudyti juos visus...

Aktoriai
--------

*Aktorius – vaidmuo*
* Jennifer Love Hewitt – Džiulė Džeims
* Sarah Michelle Gellar – Helena Šivers
* Ryan Phillippe – Baris Koksas
* Freddie Prinze Jr. – Rėjus Bransonas
* Anne Heche – Melisas Egan
* Muse Watson – Bendžaminas Vilis / Žvejys
* Bridgette Wilson-Sampras – Elza Šivers

Pagrindiniai apdovanojimai
--------------------------

* Saturno apdovanojimas (nominacija) – geriausias siaubo filmas
* MTV kino apdovanojimai (nominacija) – geriausia nauja aktorė (S. M. Gellar)
* Young Artists apdovanojimas (nominacija) – geriausia aktorė (J. L. Hewitt)
* Blockbuster Entertainment apdobanojimas – geriausia nauja aktorė (J. L. Hewitt), geriuasia antrojo plano aktorė (S. M. Gellar)
Koordinatės: 53°53′26″š. pl. 27°32′56″r. ilg.﻿ / ﻿53.8905°š. pl. 27.5489°r. ilg.﻿ / 53.8905; 27.5489

|  |
| --- |
| Minsko geležinkelio stotis |
| Stoties rūmai 2006 m. 
Stoties rūmai 2006 m. |
| Šalis | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| Gyvenvietė | Minskas |
| Platformų skaičius | 10 |
| Linijų skaičius | 16 |
| Atidaryta | 1871 m. |

**Minsko keleivinė geležinkelio stotis** (blrs. *Мінск-Пасажырскі*, rus. *Минск-Пассажирский*) – geležinkelio stotis vidurio Baltarusijoje, centrinėje Minsko dalyje. Pagrindinė miesto stotis. Traukiniai vyksta į Baltarusijos sričių centrus (Brestas, Gardinas, Gomelis, Mogiliavas, Vitebskas), Maskvą ir kt.

Istorija
--------

Minsko stotis 1981 m.
Stotis atidaryta 1871 m. sausį prie Liepojos–Romnų geležinkelio. Pastatas ir keleivių paviljonai buvo mediniai, šalia buvo administracijos pastatas ir poliklinika. 1890–1893 m. pastatytas akmeninis pastatas, nutiestas arklių tramvajus. XX a. 4-ajame dešimtmetyje pastatas rekonstruotas, o 1991 m. nugriautas. Jo vietoje 2000 m. atidaryti dabartiniai stoties rūmai, talpinantys 7000 keleivių.

1963 m. pradėtas elektrinių traukinių eismas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Архангельский А. С. Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР (справочник). – Москва, Транспорт, 1981.
2. ↑  Станция Минск-Пассажирский Railwayz.info (tikrinta 2023-08-13).
| Baltoji Volta |
| --- |
| Baltoji Volta Burkina Fase Baltoji Volta Burkina Fase |
| **Ilgis** | 640 km |
| **Vidutinis debitas** | 249 m³/s |
| **Ištakos** | Aukštumos Burkina Fase |
| **Žiotys** | Voltos tvenkinys |
| **Šalys** | Burkina Fasas, Gana |

**Baltoji Volta** (pranc. *Volta Blanche*, angl. *White Volta*) arba **Nakambė** (*Nakambe*) – upė Burkina Fase ir Ganoje; viena iš Voltą sudarančių upių. Prasideda Burkina Faso šiaurėje, teka daugiausia pietų kryptimi. Įteka į Voltos tvenkinį drauge su Juodąja Volta ir taip sudaro Voltos upę. Voltos tvenkinys atsirado 1964 m. pastačius Akosombo užtvanką.

Didžiausias intakas – Raudonoji Volta (dešinysis).

Laivybai netinkama. Vandeningiausia būna rugpjūčio-lapkričio laikotarpiu.

Išnašos
-------

1. 1 2  „Ghana - Rivers and Lakes". *www.countrystudies.us*. Nuoroda tikrinta 2023-07-25.

Galerija
--------

* Baltoji Volta pažymėta baltaiBaltoji Volta pažymėta baltai
* Baltoji Volta sausuoju laikotarpiuBaltoji Volta sausuoju laikotarpiu
**Racionalumas** – mąstymo bei veiklos būdas paremtas protu ir logika, siekiant tikslingai ir efektyviai išnaudoti aplinkybes bei valdomus išteklius. Įvertinami galimų sprendimų kainos ir tikėtinų rezultatų santykio pokyčiai, kylančios rizikos, ekonominis ir technologinis pagrįstumas.

Toks veiklos būdas gali būti pastebimas institucijų ar kitokių organizacijų veikloje. Racionalia gali būti pavadinta ir racionaliai organizuota veikla, paremta sprendimų priėmimo taisyklėmis, kuriomis maksimizuojamas tikslo siekimas.

Sprendimų priėmimo analizėje naudojama sąvoka turi du kontekstus:

1. ekonominis racionalumas
2. biurokratinis racionalumas

Ekonominis racionalumas
-----------------------

Racionalumas, kaip jis suprantamas viešosios politikos analizėje, kildinamas iš *homo economicus* modelio. „Ekonominis žmogus", t. y. racionalas - tai individas, kurio veikla grindžiama savo naudos išskaičiavimu. Priimdamas sprendimus toks individas pirmiausia įsigyja visą reikiamą informaciją, pagal tą informaciją įvertina skirtingas alternatyvas ir tada pasirenka tą alternatyvą, kuri leidžia lengviausiai pasiekti jo tikslus arba patenkinti jo interesus. 

Iš autorių nagrinėjusių racionalumo vaidmenį viešojoje politikoje svarbų vaidmenį atliko Simonas, Lindblomas, Marchas, Olsenas, Cyertas, Cohenas

Biurokratinis racionalumas
--------------------------

Kitas kontekstas, kuriame formavosi „racionalumo" koncepcija, buvo organizacijų analizė. Racionalumas daugiausia dėl vokiečių sociologo *Max Weber* įtakos tapo įtvirtinta tema sprendimų priėmimo analizėje. Pasak M. Weber, pagrindinė kapitalizmo jėga - jo gebėjimas skleisti tos rūšies instrumentinį racionalumą, kurį simbolizuoja mašinos. Organizacinis mašinos analogas pramoninėje visuomenėje yra biurokratija. 

Žymūs racionalumo tyrėjai - *Marx*, *M. Weber*.

Šaltiniai
---------

* W. Parsons. Viešoji politika. Politikos analizės teorijos ir praktikos įvadas. -Vilnius: Eugrimas, 2001.
* V. Vaitkevičiūtė. Tarptautinių žodžių žodynas. Ketvirtas papildytas ir pataisytas leidimas.- Vilnius: Žodynas, 2007.
Koordinatės: 54°06′12″ š. pl. 23°41′48″ r. ilg.﻿ / ﻿54.10333°š. pl. 23.69667°r. ilg.﻿ / 54.10333; 23.69667

|  |
| --- |
| **Veisiejų Sigito Gedos gimnazija** |
| [[Vaizdas:|Veisiejų Sigito Gedos gimnazija herbas|center|100px]] |
| Veisiejų Sigito Gedos gimnazija |
| **Adresas** | Jaunimo g. 8, Veisiejai |
| **Direktorius(-ė)** | Jurgita Mozerienė |
| **Mokinių skaičius** | 342 |
| **Įkūrimo data** | 1777 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 50 |

**Lazdijų rajono Veisiejų Sigito Gedos gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Veisiejuose (Lazdijų raj.), Jaunimo g. 8, vykdanti ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290608520.

Istorija
--------

Veisiejų parapijos mokykla rašytiniuose šaltiniuose paminėta 1777 m. joje mokėsi 8 mokiniai. 1915 ar 1916 m. Veisiejuose leista atidaryti lietuvišką pradinę mokyklą. 1920 m. veikė progimnazija, 1930 m. reorganizuota i pradinę mokyklą. Vienas iš progimnazijoje dirbusių mokytojų buvo kompozitorius Juozas Neimontas, mokykloje dirbęs dar ir keletą pokario metų. Baigiantis Antrajam pasauliniam karui 1944 m. spalio 9 d. mokyklos direktorius į klases pakvietė 188 mokinius.

Mokykla dar ilgai glaudėsi buvusių dvaro rūmų dešiniajame flygelyje, nes centrinis pastatas ir kairysis flygelis dar prieš karą buvo nugriauti. Be to, klasės buvo įrengtos antrajame kultūros namų aukšte, buvusioje žydų sinagogoje, mokiniai mokėsi dviejuose miestelio centre buvusiuose pastatuose, kur šiandien yra mokyklos biblioteka ir Veisiejų krašto muziejus. Tik 1959 m. vaizdingoje Ančios ežero pakrantėje pastatytas triaukštis tipinis mokyklos pastatas.

Mokinių skaičius mokykloje vis didėjo ir mokyklos pastatas jau nebegalėjo sutalpinti visų, besimokančių Veisiejų vidurinėje. Buvo mokomasi dvejomis pamainomis, tebebuvo mokomasi miesto centre esančiuose pastatuose, kultūros namuose. 1978 m. rugsėjo 1 d. mokyklos direktorius perėmė simbolinį trijų aukštų mokyklos priestato ir sporto salės raktą, Veisiejų statybinės organizacijos statybininkų pastatytų per 10 mėnesių. 1991 m. pradinių klasių mokiniai pradėjo mokytis naujame dviaukščiame pastate, kuriame buvo numatytas įkurti vaikų darželis. 2010 m. mokyklai suteiktas gimnazijos statusas. 2015 m. mokyklai suteiktas Sigito Gedos vardas.

Direktoriai
-----------

* 1959 m. Albertas Stabingis
* 1993–2007 m. Albinas Jarmala
* 2007-2022 m. Angelė Mizerienė
* nuo 2022 m. Jurgita Mozerienė

Žymūs mokiniai
--------------

* Juozas Ašembergas, valstybės veikėjas, diplomatas
* Fulgentas Bižys, futbolo treneris
* Rolandas Bleizgys, (sidabro medaliu), bioenergetikas
* Romas Bubnelis, dainininkas, vadybininkas
* Petras Dimša, aktorius
* Romas Dumbliauskas, Lietuvos rankinio rinktinės žaidėjas
* Sigitas Geda, poetas
* Irma Janauskaitė, žurnalistė
* Vytautas Mizaras, teisininkas, Vilniaus universiteto profesorius
* Liudas Truska, istorijos profesorius

Nuorodos
--------

* Gimnazijos svetainė
| Varupis |
| --- |
| **Ilgis** | 8,5 km |
| **Baseino plotas** | 10,1 km² |
| **Ištakos** | Didieji Žalimai, Kretingos rajonas |
| **Žiotys** | Akmena |
| **Šalys** | Lietuva |

**Varupis** – upelis Vakarų Lietuvoje, centrinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, kairysis Akmenos intakas.

Geografija
----------

Ištakos yra Didžiųjų Žalimų kaimo šiaurės rytinėje dalyje. Teka vakarų – šiaurės vakarų kryptimi skersai Vaineikių miško, jo šiauriniu pakraščiu. Į Akmeną įteka Akmenalių kaimo rytinėje dalyje, 56,2 km nuo jos žiočių.

Didžiųjų Žalimų kaime dešiniajame krante stovi kryžius šioje vietoje žuvusiems Kardo rinktinės štabo nariams, o kairiajame krante esančios sodybos kieme – kryžius paskutiniajam Lietuvos partizanui Pranui Končiui.

Gyvenvietės: Didieji Žalimai, Akmenalės.

Etimologija
-----------

Šaknis *var-/ver-* siejama su žodžiais *varyti* („šalinti, ginti, vyti"), *verti* („durti, smeigti, kišti"), latv. *vert* („bėgti"), ide. *\*u̯er-* („sukti, kreipti, lenkti"). Tačiau taip pat ši šaknis gali būti susieta su *virti* („verstis, kunkuliuoti"), *varus* („lengvai suverdąs"), *verėnas* („viralas") arba su bendraindoeuropietiška šaknimi ide. *\*u̯er-, u̯or-, u̯r̥-* („vanduo, lietus, upė", plg. skr. वार् = IAST: *vār* „vanduo", av. *vār* „lietus", toch. *wär* „vanduo").

Nuorodos
--------

* Lietuvos Respublikos upių ir tvenkinių klasifikatorius

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
| **Bronislovas Cirtautas** |
| --- |
| Gimė | 1881 m. birželio 3 d.Kaunas |
| Mirė | 1930 m. birželio 4 d. (49 metai)Kaunas |
|  |
| Veikla | teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas |
| Partija | Lietuvos socialdemokratų partija |

Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija Steigiamajame Seime. Iš kairės: Jurgis Daukšys, Vladas Požela, Pranas Šemiotas, Jeronimas Plečkaitis, Steponas Kairys, Vladas Sirutavičius, Antanas Purėnas, Jonas Pakalka, Kazys Lekeckas, Vincas Čepinskis, Stasys Digrys, Bronislovas Cirtautas.
**Bronislovas Cirtautas** (1881 m. birželio 3 d. Kaune – 1930 m. birželio 4 d. Kaune. Palaidotas Mastautų kaime prie Krakių) – teisininkas, Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Šiaulių gimnazijoje, keletą metų buvo geriausias mokinys. 1897 m. vienas iš moksleivių pasipriešinimo prieš privalomą pravoslavų pamaldų lankymą organizatorių, už tai iš VII klasės pašalintas. Keletą kartų nesėkmingai bandė laikyti baigiamuosius egzaminus. Dirbo Petro Leono ūkyje, su jo parama pasisekė išlaikyti baigiamuosius egzaminus.

Nuo 1903 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys. 1905 m. įvykių dalyvis, už tai 1908 m. nuteistas 2 m. tvirtovės kalėjimo.

1917 m. Vilniaus konferencijos dalyvis. Nuo 1919 m. taikos teisėjas Kėdainiuose. 1920 m. gegužės 15 d. – 1922 m. lapkričio 13 d. Steigiamojo Seimo atstovas, išrinktas III (Raseinių) apygardoje. Priklausė LSDP frakcijai. Nuo 1922 m. advokatas Kaune, toliau reiškėsi LSDP veikloje.

Literatūra
----------

* Cirtautas Bronius, Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais, Klaipėda, 1924, p. 14.
* Cirtautas Bronius, Lietuvių enciklopedija, Boston, 1954, t. 4, p. 44.
* Tamošaitis M. Selenis V. Cirtautas Bronislovas, Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920–1922 metų) narių biografinis žodynas, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, p. 117–118.
* Tamošaitis M. Selenis V. Cirtautas Bronislovas, Socialdemokratai Lietuvos seimuose, Vytenis Povilas Andriukaitis, Danutė Blažytė-Baužienė, Gediminas Ilgūnas… [et. al.], Vilnius, 2006, p. 111–113.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žydrūnas Mačiukas. Steigiamojo Seimo atstovai. Seimas

Nuorodos
--------

* CIRTAUTAS Bronislovas (1881–1930) | lrs.lt
Nuo senų laikų išlikusi Kaniavos girininkijos lentelė
**Varėnos miškų urėdija** − viena iš 42 miškų urėdijų, turto patikėjimo teise valdanti, naudojanti valstybinius miškus, vykdanti juose kompleksinę miškų ūkio veiklą.

Varėnos miškų urėdija įkurta 1939 m. Lietuvai atgavus Vilniaus kraštą. Po 1944 m. urėdijai buvo priskirtas 47 065 ha miškų plotas, suskirstytas į 5 girininkijas. 1945 m. vietoje urėdijos buvo organizuotas Varėnos miško pramonės ūkis, o 1947 m. − Varėnos miškų ūkis, kurio plotas buvo 102 774 ha ir jis buvo suskirstytas į 7 girininkijas. Jam priklausė ir dabartinių Druskininkų miškų urėdijos bei Dzūkijos nacionalinio parko miškų plotai. 1973 m. buvo įkurtas Varėnos miško įmonių gamybinis susivienijimas: Varėnos miško pramonės ūkis tapo pagrindine įmone, o *Druskininkų*, *Marcinkonių* ir *Valkininkų* miškų ūkiai − filialais (1978 m. prijungtas Alytaus miškų ūkis). 1990 m. susivienijimas panaikintas ir atkurta Varėnos miškų urėdija.

Varėnos miškų urėdijos teritorija yra 60 176 ha ploto, iš jų valstybinių miškų − 21 754 ha. Varėnos miškų urėdijos teritorija 15 km ribojasi su Čepkelių valstybiniu rezervatu.

Varėnos miškų urėdas − Pranas Celevičius.

Varėnos miškų urėdijoje yra įkurtos šios saugomos teritorijos:

* Povilnio rezervatas
* Ūlos kraštovaizdžio draustinis
* Akmens geologinis draustinis
* Ilgininkų telmologinis draustinis
* Katros botaninis−zoologinis draustinis
* Pelesos botaninis−zoologinis draustinis
* Glėbo hidrografinis draustinis
* Merkio ichtiologinis draustinis

Varėnos miškų urėdijos miškai suskirstyti į 11 girininkijų.

Girininkijos
------------


|  |  |
| --- | --- |
| **Girininkija** | **Girininkijos vieta** |
| **Seniūnija** | **Gyvenvietė** |
| Dainavos | Varėnos seniūnija | Varėna |
| Dubičių | Kaniavos seniūnija | Dubičiai |
| Glūko | Varėnos seniūnija | Senoji Varėna |
| Kaniavos | Kaniavos seniūnija | Paąžuolė |
| Marcinkonių | Marcinkonių seniūnija | Marcinkonys |
| Matuizų | Varėnos seniūnija | Varėna |
| Merkio | Varėnos seniūnija | Senoji Varėna |
| Perlojos | Varėnos seniūnija | Perloja |
| Puvočių | Marcinkonių seniūnija | Puvočiai |
| Rudnios | Kaniavos seniūnija | Rudnia |
| Zervynų | Varėnos seniūnija | Varėna |

Nuorodos
--------

* Varėnos miškų urėdijos tinklalapis Archyvuota kopija 2008-04-06 iš Wayback Machine projekto.
| **Varvara Borodina** |
| --- |
| Gimimo vardas | Varvara Borodina  Варвара Владимировна Бородина |
| Visas vardas | Varvara Borodina |
| Gimė | 1989 m. kovo 13 d. (34 metai)Rusija |
| Gyven. vieta | nežinoma |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Varvara Borodina** (rus. *Варвара Владимировна Бородина*, g. 1989 m. kovo 13 d.) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

Kine debiutavo būdama moksleivė – vaidino serialo „Buržujaus gimtadienis-2" epizode. 2008 m. pasirodė filmuose „Musė" (Liolia) ir „Desantininkas tėvas" (Varia). Vaidino populiariame televizijos seriale „Jaunimo rinktinė". Pirmąjį pagrindinį vaidmenį atliko 2014 m. melodramoje „Vestuvių nebus", kur atliko Nadios vaidmenį.

Žymūs buvo vaidmenys filmuose „Veteranas", „Pavasarinis paūmėjimas", „Sparta". Vėliau vaidino komedijoje „Kilimandžaras".

2018 m. rudenį buvo pasirodė serialas „Artimieji žmonės". 2021 m. pasirodė mistinė melodrama „Meilė. Juodosios vestuvės ", kur aktorė atliko Sonios vaidmenį. 

2023 m. atliko pagrindinį vaidmenį keturių serijų Dmitrijaus Sorokino melodramoje „Toli ir šalia". Jos herojė Sonia – architektė, gyvenanti dideliame mieste, tačiau grįžta į gimtinę.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Filmai, kuriose vaidino Varvara Borodina

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| ***Kikės siuntų tarnyba*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | 魔女の宅急便(*Majo no Takkyūbin*) |
| Kilmės šalis | Japonija |
| Režisierius | Hayao Miyazaki |
| Prodiuseris (-iai) | Hayao Miyazaki |
| Scenaristas (-ai) | Hayao Miyazaki |
| Kompozitorius | Joe Hisaishi |
| Vaidina | Minami TakayamaRei SakumaKappei Yamaguchi |
| Metai | 1989 |
| Žanras | Nuotykių, fantastinis |
| Trukmė | 102 min. |
| Kalba | japonų |
| Platintojas | Toei Company (Japonijoje)Buena Vista Pictures |
| **IMDb įrašas** |

**Kikės siuntų tarnyba** (angl. *Kiki's Delivery Service*, jap. 魔女の宅急便 = *Majo no Takkyūbin*) – 1989 m. japonų animacinis fantastinis filmas, kurio scenarijaus autorius, režisierius ir prodiuseris Hayao Miyazaki. Filmas paremtas 1985 m. Japonijos rašytojos Eiko Kadono to paties pavadinimo romano motyvais. Sukurtas studijoje „Studio Ghibli". 

Filme pasakojama jaunos raganos, vardu Kikė, istorija, kaip ji viena pati vienerius metus praleidžia svetimame mieste, pragyvenimui užsidirbdama naudodamasi savo magiškais sugebėjimais.

Filmas buvo išleistas 1989 m. liepos 22 d. ir pelnė anime žurnalo „Animage" pagrindinį prizą. Tai buvo pirmasis „Studio Ghibli" išleistas filmas bendradarbiaujant su „The Walt Disney Company"; „Disney" 1997 m. įrašė angliškai dubliuotą versiją, kurios premjera įvyko 1998 m. gegužės 23 d. tarptautiniame Sietlo filmų festivalyje.

Taip pat panaudojant filmo kadrus buvo išleisti keturių tomų manga komiksai.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Kikė yra jauna ragana, kuriai ką tik sukako trylika metų, todėl pagal tradiciją ji privalo palikti savo namus ir iškęsti raganų išbandymą – pagyventi viena pati be artimųjų pagalbos. Taigi vieną naktį ji su savimi pasiima savo katiną Džidži ir išskrenda mamos dovanota šluota pradėti savo naują gyvenimą. Ji apsistoja viename mieste prie vandenyno, bet nusivilia pamačiusi, kad žmonės čia ne tokie draugiški, kaip ji tikėjosi. Nerasdama kur apsistoti ir be skraidymo nemokėdama nieko daugiau ji ima abejoti, kad apsistojo tinkamoje vietoje. Tačiau pagelbėjusi vietos prekiautojai, kuri jai pasiūlo apsistoti pas ją, Kikė nusprendžia pradėti savo verslą bei surasti savo gyvenimo kelią...

Išnašos
-------

1. ↑
| ***Aurora*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Аврора |
| Kilmės šalis | Ukraina |
| Režisierius | Oksana Bairak |
| Prodiuseris (-iai) | Oksana BairakOlegas Stapanenko |
| Scenaristas (-ai) | Petras Gladilinas |
| Operatorius | Vitalijus Konevcovas |
| Kompozitorius | Valerijus Tišleris |
| Vaidina | Anastasija ZjurkalovaDmitrijus CharatjanasErikas RobertsasAnastasija Mesikova |
| Metai | 2006 |
| Žanras | melodrama |
| Trukmė | 115 min. |
| Kalba | rusų, ukrainiečių |
| Premjera | 2006 lapkričio 30 d. |
| Biudžetas | 1,5 mln. USD |
| Pajamos | 296 512 USD |
| **IMDb įrašas** |

**Aurora** (ukr. *Аврора*) – ukrainiečių filmas, kurį režisavo Oksana Bairak. Premjera įvyko 2006 m. lapkričio 30 d.

Filmas skirtas 1986 m. Černobylio AE avarijai atminti.

Pagrindinį vaidmenį atliko 15-metė Oksana Zjurkalova. Pagrindinius vyrų vaidmenis atliko rusų aktorius Dmitrijus Charatjanas ir amarikiečių – Erikas Robertsas.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Pripetės pakraštyje esančiuose vaikų namuose gyvena mergaitė vardu Aurora, kuri svajoja tapti balerina. Tarasas Savčenko, dirbantis Černobylio AE – artimiausias jai žmogus, kuriai jis lyg tėvas, kurio ji nepamena. Po sprogimo Černobylio AE, kurioje tuo metu buvo Tarasas Savčenko, Aurora bėga į elektrinę, tikėdamasi sutikti jį, ir gauna didžiulę radioaktyvios spinduliuotės dozę. Aurora išvežama į JAV kliniką, kurioje ji susitinka savo dievaitį Nikolajų Astachovą – baleto žvaigždę, kuris pergyvena gilią kūrybinę krizę. Susitikimas su mirštančia mergaite, kuri svajoja tapti balerina, padeda Nikolajui Astachovui pakeisti savo gyvenimą.

Aktoriai
--------

* Oksana Zjurkalova – Aurora
* Dmitrijus Charatjanas – Nikolajus Astachovas
* Erikas Robertsas – Džeimsas
* Anastasija Mesikova – šokėja Margo
* Anastasija Bunina – Natalija
* Stanislava Chomenko – Anabelė
* Valentinas Pretorijus – Andrejus Astachovas

Nuorodos
--------

* Aurora svetainėje Internet Movie Database
Koordinatės: 54°41′36″š. pl. 20°29′55″r. ilg.﻿ / ﻿54.6934°š. pl. 20.4986°r. ilg.﻿ / 54.6934; 20.4986

|  |
| --- |
| Karaliaučiaus geležinkelio stotis |
| Stoties pastatas 2017 m. 
Stoties pastatas 2017 m. |
| Šalis | Rusijos vėliava Rusija |
| Gyvenvietė | Karaliaučius |
| Atidaryta | 1929 m. |

**Karaliaučiaus geležinkelio stotis** (arba ***Kaliningrado keleivinė geležinkelio stotis***, rus. *Калининград-Пассажирский, Южный вокзал*) – geležinkelio stotis Rusijoje, Kaliningrado srityje, Karaliaučiaus mieste. Geležinkelio mazgas, pagrindinė srities stotis. Kursuoja tolimųjų reisų traukiniai į Maskvą, Sankt Peterburgą, Adlerį, Čeliabinską (visi kerta Lietuvos teritoriją).

Stoties pastatų kompleksas – Rusijos regioninės svarbos kultūros paveldo objektas.

Istorija
--------

XIX a. viduryje pro Karaliaučių nutiestas geležinkelis. 1850 m. čia atidaryta pirmoji geležinkelio stotis. Iš miesto ėjo keliai link dabartinės Vokietijos, Lenkijos, Lietuvos, geležinkelius aptarnavo skirtingos stotys. 1896 m. imta planuoti centrinė stotis, suprojektuota 1914 m. tačiau darbus nutraukė I pasaulinis karas. 1920–1929 m. stotis pagaliau pastatyta, bet 1945 m. baigiantis karui vėl stipriai apgriauta. Atstatyta 1949 m. rekonstruota 2003 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Архангельский А. С. Архангельский В. А. Железнодорожные станции СССР (справочник). – Москва, Транспорт, 1981.

* Станция Калининград-Пассажирский (Railwayz.info)
**Periodontitas** (lot. *periodontitis*) – apydančio audinių uždegiminė liga. Ją sukelia į šiuos audinius patekę mikroorganizmai, dažniausiai streptokokai, rečiau stafilokokai ar lazdelinės bakterijos. Sukėlėjai į apydančio audinius patenka iš užkrėstos pulpos ertmės esant pulpos uždegimui arba iš aplinkinių audinių, retai sukėlėjai atnešami krauju.

Rizikos veiksniai
-----------------

Periodontitą skatina bloga burnos ertmės higiena, diabetas, rūkymas; paveldimumas.

Požymiai
--------

* Kraujuojančios dantenos valantis dantis, liečiant ar valgant
* Dantenų patinimas ir padidėjęs jautrumas
* Nuolatinės problemos dėl skonio pojūčio ir nemalonaus burnos kvapo
* Pastebimas dantų „pailgėjimas" dėl atsitraukiančios dantenos

Pasekmės
--------

Laiku nepradėjus gydyti, uždegimas gali pasklisti gilyn į dantų palaikomąjį aparatą ir bėgant laikui sunaikinti kaulą. Kaulą žmogaus organizmas pakeičia korėtu rišamuoju audiniu, tačiau jis nėra pakankamai tvirtas, kad galėtų išlaikyti dantį savo vietoje.

Periodontito bakterijos kelia pavojų ne tik burnos sveikatai, bet ir visam organizmui. Per dantų palaikomąjį aparatą bakterijos patenka į kraujotaką ir nukeliavę į bet kurią kūno sritį gali sukelti sunkius susirgimus: padidėja širdies ir kraujotakos ligų (insultas ir infarktas), cukrinio diabeto, osteoporozės bei kvėpavimo takų ligų rizika. Tyrimai rodo, kad periodontitas gali būti viena iš svarbiausių Alzheimerio ligos priežasčių.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Periodontito požymiai Archyvuota kopija 2016-10-30 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
**Dino Hotić**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Dino Hotić |
| Gimimo data | 1995 m. liepos 26 d. (28 metai) |
| Gimimo vieta | Liubliana, Slovėnija |
| Ūgis | 1,68 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Lech Poznan |
| **Numeris** | 21 |
| **Pozicija** | saugas, vingeris |
| Jaunimo klubai |
| 2011–2013 | NK Maribor |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2013–2020  2013–2014  2014–2015  2016  2020–2023  2023– | NK Maribor → NK Veržej (skol.) → Marbor B → NK Krško (skol.)Cercle BruggePoznanės „Lech" | 120 0(19)018 00(9)027 00(4)013 00(1)112 0(17)001 00(0) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2019– | Bosnija ir Hercegovina Bosnija ir Hercegovina | 04 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. liepos 28 d..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2023 m. liepos 28 d.. |

**Dinas Chotičius** (*Dino Hotić*, g. 1995 m. liepos 26 d.) – bosnių kilmės futbolininkas, saugas, vingeris.

Karjera
-------

Karjeros pradžioje rungtyniavo Slovėnijoje. 2005–2008 m. atstovavo NK Domžale, 2008–2011 m. NK Bravo, 2011–2013 m. NK Maribor jaunimo ekipoms.

Nuo 2013 m. priklausė NK Maribor, tačiau 2013–2014 m. sezone nuomos pagrindais žaidė NK Veržej. 2014–2015 m. rungtyniavo Maribor B ekipoje. 2016 m. perleistas NK Krško.

Nuo 2020 m. sausio mėn. rungtyniavo Belgijoje. 2020–2023 m. priklausė Cercle Brugge (Belgija). Atstovaudamas šiam klubui sužaidė daugiau nei šimtą lygos rungtynių.

2023 m. liepos 12 d. pasirašė sutartį su Poznanės „Lech" (Lenkija). Poznanės „Lech" pateko į 2023–2024 m. Konferencijų lygą, kur antrame etape varžovais buvo „Kauno Žalgirio" klubas. 2023 m. liepos 27 d. Poznanėje rezultatu 3:1 nugalėjo Lenkijos atstovai. Įvarčius pelnė: Dino Hotić (10`), Antonio Milić (41`), Radosław Murawski (45`+2) ir 57 min. kauniečiams garbės įvartį pelnė Anton Fase.

Pasiekimai
----------

su Maribor
 **Slovėnijos čempionas**: 2012–2013, 2013–2014, 2014–2015, 2016–2017, 2018–19 m.
 **Slovėnijos taurė**: 2012–2013 m.

Rinktinė
--------

Nacionalinėje rinktinėje debiutavo 2019 m. lapkričio 18 d. rungtynėse prieš Lichtenšteiną. Išvykoje bosniai nugalėjo varžovus rezultatu 3:0 ir iškovojo pergalę Euro 2020, „J" atrankos grupėje.

* Sužaidė ketverias rungtynes Bosnijos nacionalinės rinktinės sudėtyje (2022 m. duomenimis).

Šaltiniai
---------

1. ↑  General Information about the player Dino Hotić
2. ↑  Rode lantaarn Cercle Brugge tast diep in geldbuidel voor wintertransfer
3. ↑  Dino Hotić został nowym piłkarzem Lecha Poznań #Hotić2026
4. ↑  LECH POZNAN VS. KAUNO ŽALGIRIS 3 - 1 (pagal Soccerway)
5. ↑  RSSSF duomenų bazė (čempionai ir sezonai)
6. ↑  Slovenia - List of Cup Finals

Nuorodos
--------

* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
| **Romanas Polianskis** |
| --- |
| Gimimo vardas | Рома́н Влади́мирович Поля́нский |
| Visas vardas | Рома́н Влади́мирович Поля́нский |
| Gimė | 1983 m. lapkričio 9 d. (39 metai)Omskas, Rusija |
| Gyven. vieta | Maskva |
| Tautybė | Rusas |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | kinas, TV |
| Pareigos | Aktorius |

**Romanas Polianskis** (rus. *Рома́н Влади́мирович Поля́нский*, g. 1983 m. lapkričio 9 d. Omske, Rusijoje) – Rusijos aktorius.

Biografija
----------

Baigė muzikos mokyklą, klarneto klasę. Įstojo į Omsko muzikos koledžą, kur įvaldė tenorinį saksofoną. Nuo antro kurso pradėjo lankyti teatro studiją. Tada įstojo į Teatro mokyklą, kurią baigė 2008 m.

2009 m. Romanas Viktyukas pakvietė aktorių į savo teatrą – į spektaklį „Romeo ir Džuljeta", kuriame vaidino Merkucijų ir brolį Lorenzą. Dalyvavo Romano Viktyuko spektaklyje „Ferdinando". Verslo teatro trupėje „Laisvoji scena" vaidino pastatymuose „Vyresnysis sūnus" (Kudimovas) ir „Otelas" (Cassio).

Kine sukasi nuo 2006 m. kai pasirodė filme „Liuba, vaikai ir gamykla" (rus. *Люба, дети и завод*), kur suvaidino studentą.

Režisierė Elena Nemych pakvietė jį į savo filmą „Aš grįšiu". Vėliau filmavosi komedijoje „Naujųjų metų tarifas" ir melodramoje „Paimk mane su savimi". 

Pirmojo populiarumo sulaukė po komedijinio serialo „Žaislai", skirtame biuro darbuotojų gyvenimui.

Įkūnijo Sergejaus Efrono vaidmenį filme „Veidrodžiai". 

Atliko daugybę vaidmenų, o dažnai tekdavo vaidinti suktus, niekšingus herojus.

Taip pat skaitykite
-------------------

* LenkijaPrancūzija Roman Polański
* Galite mane vadinti Tėtuku

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| **Kyras I** |
| --- |
| Kyras I pavaizduotas ant Anšano antspaudo |
| Achemenidai |
| Gimimo vardas | Kūruš |
| Gimė |  ? |
| Mirė | 601 m. pr. m. e.? |
| Palaidotas (-a) | Gure Dochtaras? |
| Tėvai | Teispas |
| Vaikai | Kambizas I, Arukas |
| Religija | zoroastrizmas |
| Anšano karalius |
| Ėjo pareigas | 650 m. pr. m. e. – 601 m. pr. m. e. |
| Pirmtakas | Teispas |
| Įpėdinis | Kambizas I |

**Kyras I** (sen. pers. 𐎤𐎢𐎽𐎢𐏁 = *Kūruš*) – Elamo miesto Anšano valdovas, priklausęs ankstyvajai Achemenidų dinastijai. Jo valdymo metai nurodomi tarp 650 ir 601 m. pr. m. e. kitur – tarp 610 ir 585 m. pr. m. e. Anšano karaliaus Teispo sūnus.

VII a. pr. m. e. antroje pusėje valdė Anšaną ir galimai Parsumašą. Nors Kyras I 651 m. pr. m. e. parėmė Babilono karalių Šamašumukiną kovoje prieš Asiriją, tačiau 639 m. pr. m. e. Ašurbanipalo vadovaujami asirai privertė Kyrą tapti vasalu. Kyras I pasiuntė Ninevijon savo sūnų Aruką, kad šis sumokėtų duoklę.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Pierre Briant: *From Cyrus to Alexander*. Eisenbraun, Winona Lake 2002.
2. ↑  *Cyrus I*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
| ***Apačių fortas Bronkse*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Fort Apache, The Bronx |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Daniel Petrie |
| Scenaristas (-ai) | Heywood Gould |
| Vaidina | Paul Newman |
| Metai | 1981 |
| Žanras | kriminalinis |
| Trukmė | 125 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 4 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 65,2 mln. JAVdolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Apačių fortas Bronkse** (angl.  *Fort Apache, The Bronx*) – 1981 m. JAV sukurtas kriminalinis filmas, kuriame pagrindinį vaidmenį atliko aktorius Polas Njumanas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Paul Newman – Merfis
* Ed Asner – pulkininkas
* Ken Wahl – Korelis
* Danny Aiello – Morganas
* Pam Grier – Šarlotė
* Kathleen Beller – Teresė
* Rachel Ticotin – Izabelė

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

„Apačių fortas" – tai policijos nuovada neramiame Bronkso rajone, kurioje patruliais dirba patyręs policininkas Merfis ir jo porininkas jaunasis Korelis. Tai vienintelė vieta rajone, kur netoliese esantys žmonės gali jaustis ramūs, tuo tarpu policininkai, žinodami kvartalo nusikaltėlių specifiką ir gyvenimo būdą, dažnai veikia savo nuožiūra.

Po to, kai gatvėje randami du nušauti policininkai, pasikeičia nuovados viršininkas. Naujasis vadovas pulkininkas imasi represinių veiksmų ir tuo išprovokuoja neramumus. Nuvykę malšinti riaušių Merfis su Koreliu pamato, kaip jų kolega Morganas tyčia numeta žmogų nuo stogo.

Prasideda tyrimas, tačiau neatsiranda liudininkų, nors pulkininkas įtaria, kad jo pavaldiniai kažką slepia. Labiausiai sąžinė graužia Merfį, kurio naujoji draugė medicinos sesuo Izabelė kaip paaiškėja, yra narkomanė. Merfis stengiasi ją palaikyti, netgi žada gauti narkotikų, tačiau šios tiekėjai, pamatę Izabelę su policininku, parduoda jai blogą dozę, nuo kurios ši miršta. Sužinojęs apie tai, Merfis nusprendžia tapti liudininku ir apkaltinti Morganą.
Koordinatės: 56°58′59″š. pl. 23°51′22″r. ilg.﻿ / ﻿56.983°š. pl. 23.856°r. ilg.﻿ / 56.983; 23.856

Bulduriai Jūrmalos žemėlapyje
**Bulduriai** (latv. *Bulduri*) – Jūrmalos miesto dalis tarp Lielupės ir Dzintarių. Viena iš lankomiausių Jūrmalos poilsio zonų, kuri įsikūrusi tarp geležinkelio ir Rygos įlankos. Apgyvendinta ir zona tarp geležinkelio ir Lielupės (upės), kuri vadinasi *Vecbulduriai*. Bulduriuose yra ligoninė, liuteronų bažnyčia, Krikščionių akademija, Buldurių geležinkelio stotis. Buldurių sodininkystės vidurinė mokykla buvo pirmoji sodininkystės mokymo įstaiga Latvijoje, įkurta 1910 m. buvusiame Buldurių dvare.

Istorija
--------

SKulptūra „Tiltas ir amžinybė"
Manoma, kad kurorto pavadinimas kilo nuo Johano Biuldringo (*Johan Büldring*), kuriam Livonijos ordino magistras Valteris fon Pletenbergas 1495 m. atidavė šią teritoriją. Iki 1922 m. šis jau nuo XIX a. ketvirtojo dešimtmečio populiariu tapęs kurortas vadinosi *Bilderiņi*.

Johano Biuldringo palikuonis Valteris fon Biuldringas 1655 m. kurortą pardavė hercogui Jokūbui. Nuo to laiko Bulduriai tapo valstybės, o dabar – savivaldybės – nuosavybe.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vietvārdu datubāze. Gov.lv (tikrinta 2023-09-16).

  

v • a • r **Jūrmalos kurortai** 

Kemeriai | Jaunkemeriai | Sluoka | Kaugurai | Vaivarai | Asarai | Melužiai | Pumpurai | Jaundubultai | Dubultai | Majorai | Dzintarai | Buldurai | Lielupė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |


**Grybo uola** (malt. *Il-Ġebla tal-Ġeneral* – 'Generolo uola', angl. *Fungus Rock*) – maža salelė, 60 metrų aukščio klinties masyvas, esantis prie Žydrojo Lango. Drauge su kitomis septyniomis salomis sudaro Maltos archipelagą ir Maltos Respubliką.

Šiuo metu Grybo uola − gamtos draustinis.

Vardo istorija
--------------

Maltos Ordino generolas atrado ant nuolaidžios uolos viršūnės augusį retą gumbinį augalą *Fucus coccineus melitensis* ir klaidingai priskyrė jį grybams. Ordino riteriai manė šis dvokiantis augalas turįs gydomųjų savybių, tad naudojo jį žaizdų kraujavimui stabdyti bei dizenterijai gydyti.

Augalas buvo labai vertinamas, dažnai dovanojamas įžymiems didikams ir Maltos salų lankytojams.

1746 m. Ordino didysis magistras *Manuel Pinto de Fonseca* uždraudė lankytis salelėje, o draudimo nepaisančius įkalindavo Ordino galerose trejiems metams. Taip pat magistro įsakymu uola buvo nuolat saugoma ir netgi sujungta su greta esančia sala keltuvu.

Vėliau paaiškėjo, kad pastangos buvo beprasmiškos − *Fucus coccineus melitensis* neturi jokių gydomųjų savybių.

Koordinatės: 36°2′48.01″ š. pl. 14°11′22.23″ r. ilg.﻿ / ﻿36.0466694°š. pl. 14.1895083°r. ilg.﻿ / 36.0466694; 14.1895083

v • a • r Maltos archipelagas 

Malta (Malta) • Gozas (Għawdex) • Kominas (Kemmuna) • Kominotas (Kemmunett) • Filfla (Filfla)  
Šv. Pauliaus sala (Il-Gżejjer ta' San Pawl) • Manuelio sala (Il-Gżira Manwel) • Grybo uola (Il-Ġebla tal-Ġeneral)
*Kitos reikšmės – Giminė (reikšmės).*
**Giminė** – gramatinė klasifikacinė arba kaitybinė vardažodžių kategorija, būdinga semitų ir indoeuropiečių kalboms.

Dalyje indoeuropiečių kalbų, pvz. armėnų, iš dalies anglų, jau išnykusi. Klasifikacinė – tik daiktavardžių giminė. Kai kuriose kalbose, kurios turi giminės kategoriją, kiekvienas daiktavardis yra arba vyriškosios, arba moteriškosios giminės. Yra kalbų, kuriose daiktavardis gali būti vyriškosios, moteriškosios, bevardės (niekatrosios giminės). Daiktavardžių, reiškiančių asmenį, giminė dažniausiai priklauso nuo asmens lyties. Kitų daiktavardžių giminė nėra motyvuota.

Dabartinė anglų kalba turi tik natūraliąją giminę, kuri likusi tik įvardžiuose (angl. *he, she* – jis, ji). Daiktavardžiai yra giminę galutinai praradę.

Giminę parodo kamieno ypatybės, galūnės, kai kuriose kalbose (pvz. prancūzų, vokiečių) – artikeliai. Būdvardžių, dalyvių bei kitų žodžių, sakinyje derinamų su daiktavardžiu, giminė yra kaitybinė ir priklauso nuo daiktavardžio (pvz. „giedras oras" (vyr. g.), „giedrà diena" (mot. g.), „šiandien giẽdra" (bev. g. kai daiktavardžio nėra arba su juo nederinama)).

Lietuvių kalboje dalis būdvardžių (pvz. „gražù"), kelintiniai skaitvardžiai („pìrma, añtra"), kiekinis skaitvardis „víena", dalyviai („yra pasakyta / matoma / išnykę / bū́sima" ir t. t.), dalis gimininių įvardžių turi ir nuo daiktavardžio nepriklausomą, su juo nederinamą formą, tradiciškai vadinamą bevarde arba niekatrąja gimine, nes ši forma iš jos kilusi. Iš indoeuropiečių prokalbės išsirutuliojusioje baltų prokalbėje, iš kurios kilo lietuvių kalba, bevardę giminę turėjo ir daiktavardžiai.

Pradžioje indoeuropiečių prokalbė turėjusi gyvųjų ir negyvųjų dalykų gimines. Pirmajai priklausė gyvi, judantys organizmai, antrajai – įvairūs kiti objektai. Vėliau gyvųjų giminė suskilo į vyriškąją ir moteriškąją, o negyvųjų davė pagrindą bevardei giminei (neutrum). Ši giminė taikoma daiktavardžiams, turintiems abstrakčią, pirminę prasmę (plg. lot. *coelum*, skr. *vyoman*, rus. *небо* – 'dangus'). Kai kuriose kalbose gyvoji ir negyvoji giminės skilo į vyriškąją gyvąją bei vyriškąją negyvąją gimines (plg. ček. *muž*, ček. *stroj*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ryan, John M. (December 2017). „The Proof is in the Pronoun: Grammatical and Semantic Gender in Anglo Saxon" (PDF). *Athens Journal of Philology* **4** (4): 257. doi:10.30958/ajp/4.4.1. Nuoroda tikrinta 3 November 2020.  Nežinomas parametras `|doi-access=` ignored (pagalba)
2. ↑  *Giminė (gramatika)*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, IV t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1978. T.IV: Gariga-Jančas, 92 psl.
3. ↑  *Giminė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Punios herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1998-08-04* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas 1791-11-10* |
|  |
| Ž • A • R |

**Punios herbas** yra vienas Punios heraldinių atributų.

Aprašas
-------

Skydo laukas perskeltas, priekiniame sidabriniame lauke stovi į skydo centrą žvelgiantis Šv. Stanislovas, prikeliantis iš rudos papėdės kapo rudaplaukį Piotroviną. Vyskupo kapa ir mitra raudonos, nimbas, pastoralo spiralė ir gumbas, kapos ir mitros kraštai auksiniai. Abiejų figūrų marškiniai, vyskupo apykaklė, pastoralo lazda sidabriniai. Kūnai natūralios spalvos. Užpakaliniame mėlyname lauke sidabrinė pasaga galais į viršų, iš jos kyla sidabrinė strėlė su raudonomis plunksnomis.

Istorija
--------

Istorinis herbas patvirtintas 1791 m.Puniai miesto (magdeburgo) teisės suteiktos 1503 m. tuo pačiu turėjo būti ir patvirtintas herbas

Dabartinis herbas patvirtintas 1998 m. rugpjūčio 4 d. Prezidento dekretu.