recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  *Verena Sailer*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | Verena Sailer |
| Gimė | 1985 m. spalio 16 d. (36 metai)  Ilertisenas, Vokietija |
| Atstovauja (-vo) | Vokietijos vėliava Vokietija |
| Aktyvumo metai | 2003 - dabar |
|  |
| Rungtys | 60 m, 100 m |
| Asmeniniai rekordai | 60 m: 7.17  100 m: 11.10 |
|  |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**0 | **Sidabras**0 | **Bronza**1 | **Suma**1 |
|  **Europos lengvosios atletikos čempionatas**  |
| **Auksas**1 | **Sidabras**0 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
|  |
| Kiti titulai | Nacionalinė čempionė |
| World Athletics profilis: |  |

**Verena Sailer** (g. 1985 m. spalio 16 d.) – Vokietijos lengvaatletė, kuri specializuojasi sprinto rungtyse. 2010 m. Europos čempionato nugalėtoja.

Biografija
----------

Sailer tarptautinėse aukšto lygio varžybose debiutavo 2004 m. pasaulio jaunimo lengvosios atletikos čempionate. Italijoje vykusiose varžybose 100 m distancijos bėgime sportininkė finale pelnė penktąją vietą. 2006 m. bėgikė pasiekė Europinį normatyvą ir pateko į 2006 m. Europos čempionatą. 100 m bėgimo distancijos pirmame etape bėgike savo grupėje pasiekė tik penktą vietą, bet gavo kelialapį į kitą etapą kaip viena iš greičiausių pralaimėtųjų. Pusfinalio bėgime Sailer liko paskutinė savo grupėje ir galutinėje įskaitoje dalinosi 15-16 vietą. Sportininkė taip pat dalyvavo 4x100 m estafetės rungtyje. Kartu su komanda pasiekusios finalinė bėgimą jo nepabaigė. 2007 m. žiemos sezono metu bėgike pirmą kartą aukšto lygiuos varžybose debiutavo 60 m bėgimo distancijoje. Europos uždarų patalpų čempionate sportininkė pasiekė pusfinalį ir ten savo grupėje liko paskutinė. Vasaros sezono metu lengvaatletė įveikė pasaulinį normatyvą ir debiutavo 2007 m. pasaulio čempionate. 100 m bėgimo distancijoje Sailer pasiekė ketvirtfinalius ir užėmė 24 vietą. Kartu su komanda estafetės varžybose užėmė septintą vietą. po metų bėgikė dalyvavo pasaulio už-darų patalpų čempionate, kur 60 m bėgime finalo pasiekti nepavyko. 2009 m. Sailer pelnė bronzos medalį Europos uždarų patalpų čempionate. Tais pačiais metais ji pelnė kelialapį į 2009 m. pasaulio čempionatą. Individualioje rungtyje Sailer pelnė vienuoliktą vietą, o estafetės rungtyje tapo bronzos prizininke. 2010 m. lengvaatletė dalyvavo 2010 m. Europos čempionate ir pelnė aukso medalį. Sailer tapo pirmąja sujungtos Vokietijos 100 m bėgimo Europos čempione.

Pasiekimai
----------

| Metai | Turnyras | Vieta | Poz. | Rungtis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Pasaulio jaunimo čempionatas | Grosetas, Italija | 5 | 100 m |
| DSQ | 4 x 100 m estafetė |
| 2006 | Europos čempionatas | Geteborgas. Švedija | 5 | 100 m |
| NBG | 4 x 100 m estafetė |
| 2007 | Pasaulio čempionatas | Osaka, Japonija | 24 | 100 m |
| 7 | 4 x 100 m estafetė |
| 2009 | Europos uždarų patalpų čempionatas | Turinas, Italija | 3 | 60 m |
| Pasaulio čempionatas | Berlynas, Vokietija | 11 | 100 m |
| 3 | 4 x 100 m estafetė |
| 2010 | Europos čempionatas | Barselona, Ispanija | 1 | 100 m |
|

Nuorodos
--------

* Verena Sailer IAAF svetainėje Archyvuota kopija 2010-07-30 iš Wayback Machine projekto.
**AB „Viktorija"** – 1897–1914 m. Vilniuje veikusi šokolado ir saldainių gamybos įmonė.

Istorija
--------

Išlikusi „Viktorijos" firminės parduotuvės Gedimino pr. 2 eksterjero detalė – meškučiai valgantys šokoladą.
Tobijus Bunimovičius šokolado verslą Vilniuje pradėjo 1893 m. Plačiojoje g. įrengtoje nedidelėje manufaktūroje. 1897 m. T. Bunimovičius su tėvu Izraeliu Bunimovičiumi įkūrė AB „Viktoriją" su dviejų aukštų fabriku Kaukazo (dabar – Mindaugo) ir Ugličo (dabar – Šaltinių) gatvių sankryžoje. 1912 m. AB „Viktorijos" kapitalas siekė 7005770000000000000♠770000 rublių, fabrike dirbo 600 darbuotojų. Gaminiais prekiavo dvi parduotuvės Šv. Jurgio pr. 4 (dabar Gedimino pr. 2) ir Didžiojoje g. 60 (dabar Didžioji g. 10). 1912–1914 m. fabrikui išsiplėtus (darbuotojų skaičius padidėjo iki 800) įkurtos dar dvi parduotuvės Kalvarijų g. 8 ir fabriko patalpose Kaukazo ir Ugličo gatvių sankryžoje. 1914 m. spalį pastatyti du fabriko priestatai Ugličo gatvėje (projekto architektas Antonas Filipovičius-Dubovnikas). AB „Viktorija" fabrike šešiolika metų dirbo „UAB Rūta" įkūrėjas Antanas Gricevičius.

1914 m. gruodžio 20 d. fabrike kilo gaisras, suniokojęs pirmo aukšto parduotuvę bei visą antrą aukštą, kuriame buvo įrengtas biuras bei T. Bunimovičiaus butas. Po pusmečio gaisro nuostolius savininkui atlygino draudimo draugijos, sumokėjusios 7005700000000000000♠700000 rublių. Dėl kilusio karo fabrikas nebuvo atstatytas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Darius Pocevičius (2016). *100 istorinių Vilniaus reliktų*. pp. 444–448.
2. ↑  Visa tiesa apie šokoladą
| Murzuko dykuma |
| --- |
|  |
| Šalis: | Libija |
| **Dykumos dalis:** | Sacharos |
| Tipas: | ergas |
| **Krituliai:** | 10 |
| Plotas: | km² |
|  |

**Murzuko dykuma** arba **Idehan Murzukas** (arab. أدهان مرزق = *Idhān Mūrzuq*) – dykuma pietvakarių Libijoje, daugiausia – ergas. Laikoma Sacharos dykumų komplekso dalimi, nors nuo pačios Sacharos atskirta Tibesčio ir Tasilio Adžero kalnų.

Dykuma yra dubumoje, iš pietų, vakarų ir rytų apsuptoje 450–500 m aukščio uolų masyvų. Šiaurėje ir šiaurės vakaruose iki 30 m aukščio kopos. Metinis kritulių kiekis ~10 mm. Smėlynuose yra nemažos gruntinio vandens atsargos. Šiaurėje ir rytuose – oazės.

Smėlio jūra
-----------

Murzuko Smėlio jūra (Pietvakarių Libija) (2008 m. nuotrauka iš kosminės stoties)
Detali nuotrauka iš žemos orbitos rodo klasikinius didelius ir mažus smėlio telkinius rajone, kur vėjas yra stipresnis reljefą formuojantis veiksnys, negu vanduo. Smėlis susitelkęs į *draa* – labai didelius smėlio masyvus, kurie nuotraukoje atrodo kaip platus tinklas, kurio „akyse" – beveik smėlio neturintys plotai plokščiu dugnu. Geologai mano, kad Murzuko draa susiformavo laikais, kai pūtė kitokie vyraujantys vėjai, negu dabartiniai šiaurės ir šiaurės vakarų.

Ant draa viršaus susidariusios mažesnės kopos. Matyti trys skirtingi kopų tipai:

* išilginės kopos (angl. *longitudinal dunes*) – daugiau ar mažiau lygiagrečios vyraujantiems šiaurės vėjams,
* skersinės kopos (angl. *transverse dunes*) – paprastai statmenos vėjo krypčiai ir išlenktos,
* žvaigždiškos kopos (angl. *star dunes*) – kelios linijiškos kopos susijungusios galais, sudarančios savotišką žvaigždę.

Priešvėjiniai smėlio telkinių šlaitai glotnesni negu pavėjiniai. Vėjas nuolat judina smiltis. Todėl draa ir barchanai nuolat juda, nes smėlis kyla priešvėjiniu šlaitu ir po to nupučiamas pavėjiniu šlaitu. Mažos smėlio masės juda greičiau negu didelės. Draa yra beveik nejudrūs, bet jų viršumi santykinai greitai juda mažos kopos. Kai mažosios kopos pasiekia pavėjinį draa šlaitą, jos suyra, nes jas sudarantis smėlis išsisklaido pučiant vėjui ir kiekvienai smiltelė atskirai nupučiama skersai „baseinų" – plokščių lygumų be smėlio tarp draa.

Nafta
-----

1957 m. buvo pradėtos naftos paieškos, ir per tą laiką Marzuko dykumos teritorijoje buvo aptikta 11 naftos telkinių. Du iš jų yra milžiniški, kuriuose po dykuma yra daugiau kaip 2 milijardai barelių naftos.

Nuorodos
--------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 161
2. ↑  Sand Dunes, Marzuq Sand Sea, Southwest Libya. This article incorporates public domain text from this NASA website.
3. ↑  Rusk, Donald C. (2001) „Libya:Petroleum Potential of the Underexplored Basin Centers – A Twenty-First-Century Challenge" *In* Downey, Marlan W.; Threet, Jack C. and Morgan, William A. (2001) *Petroleum Provinces of the Twenty-first Century* (AAPG Memoir 74) American Association of Petroleum Geologists, Tulsa, Oklahoma, pp. 429–452, p. 429, ISBN 0891813551
Grąžtai| Komercinis pavadinimas | AB „Grąžtai" |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pirmtakas (-ai) | Vilniaus grąžtų gamykla |
| Įkurta | 1996 m. kovo 6 d. (1996-03-06) |
| Centrinė būstinė | Vilnius, Lietuva |
| Svarbiausi darbuotojai | Valdemaras Jacikas (generalinis direktorius) |
| Produkcija | grąžtai, frezos |
| Darbuotojų | 74 |
| Tinklalapis | www.graztai.lt |

Buvęs bendrovės pastatas
**Akcinė bendrovė „Grąžtai"** – grąžtų ir frezų gamybos įmonė, 1996 m. perėmusi **Vilniaus grąžtų gamyklos** teises ir prievoles. Įmonės būstinė – Birželio 23-iosios g. 10, Vilnius.

Istorija
--------

Vilniaus grąžtų gamykla įkurta 1957 m. Pagrindinė produkcija – ilgieji spiraliniai grąžtai su cilindriniu kotu (pirmaisiais metais pagaminta virš 100 tūkstančių vienetų) bei grąžtai su kūginiu kotu. Gamybiniai pajėgumai išaugo 1960–1965 m. kuomet buvo įsisavinti nauji gaminiai, technologiniai procesai, vyko gamybos automatizavimas. 1965 m. buvo gaminami ilgieji, pailginti, normalūs ir trumpieji standartiniai, specialūs spiraliniai su cilindriniu kotu bei centravimo grąžtai. 1966 m. įsisavinta ilgų specialių grąžtų gamyba, o 1968 m. įkurtas smulkių grąžtų gamybos cechas. 1979 m. sukurta ir pagaminta daugiau kaip 40 originalių staklių, savos konstrukcijos automatų ir pusautomačių.

1981–1989 m. gamykla specializavosi gaminti spiralinius ir sraigtinius HSS/HSSCo grąžtus metalui bei vienalyčius smulkius kietmetalio grąžtus spausdintoms plokštėms gręžti, taip pat grąžtų rinkinius skirtus buičiai, atsargines dalis žemės ūkio mašinoms, įrengimus bei įrangą grąžtų gamybai. 1988 m. pradėta vienplunksnių frezų, skirtų lengvųjų metalų ir plastikų gręžimui ir frezavimui, gamyba.

1996 m. kovo 6 d. visuotinio akcininkų susirinkimo nutarimu buvo įkurta AB „Grąžtai", valstybinės gamyklos teisių ir prievolių perėmėja. Nuo 2003 m. bendrovės pagrindinis akcininkas yra ŽŪB „Džeirana".

1957–2003 m. buvo pagaminta apie milijardą grąžtų. 2002 m. įdiegta kokybės valdymo sistema pagal ISO 9001:2000 standartą, 2006 m. įmonė apdovanota Lietuvos metų gaminio sidabro medaliu. 2007 m. Raseiniuose pradėti terminio apdirbimo cecho statybos darbai. Baigus statybas, pirminis grąžtų gamybos procesas, ruošinių kapojimas ir terminis metalo apdirbimas perkeltas į naująjį cechą.

Darbuotojų skaičius
-------------------

* 1957 m. – 275 darbuotojai;
* 1960 m. – 731 darbuotojai;
* 1965 m. – 2278 darbuotojai;
* 2014 m. – 74 darbuotojai.

Nuorodos
--------

* Vilniaus gražtų gamykla

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „Istorija". Nuoroda tikrinta 2014-12-02.
Koordinatės: 54°17′55″š. pl. 25°23′45″r. ilg.﻿ / ﻿54.2987°š. pl. 25.3958°r. ilg.﻿ / 54.2987; 25.3958

|  |
| --- |
| **Šalčininkų specialioji mokykla** |
| [[Vaizdas:|Šalčininkų specialioji mokykla herbas|center|100px]] |
| Šalčininkų specialioji mokykla |
| **Adresas** | Bažnyčios g. 25, Šalčininkai (kaimas) |
| **Direktorius(-ė)** | Ana Ornovska |
| **Mokinių skaičius** | 37 |
| **Įkūrimo data** |  |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 16 |

**Šalčininkų specialioji mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šalčininkų raj. Šalčininkų kaime, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190986355. Steigėjas Vilniaus apskrities viršininko administracija.

Istorija
--------

Veikė nuo sovietmečio kaip mokykla-internatas. 1970 m. gyventojų surašymo metu čia surašytas 431 gyventojas.

Direktoriai
-----------

* Ana Ornovska

Nuorodos
--------

1. ↑  Lietuvos TSR kaimo gyvenamosios vietovės 1959 ir 1970 metais (Visasąjunginių gyventojų surašymų duomenys). Vilnius, Centrinė statistikos valdyba prie Lietuvos TSR Ministrų Tarybos, 1974. // 525 psl.

* Mokyklos svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Draudimo agentas** – asmuo arba įmonė, kaip tarpininkas sudaranti draudimo paslaugos pirkimo-pardavimo sandorius. Veikia kaip nepriklausomas atstovas atstovaudamas įvairioms draudimo bendrovėms. Paslaugos yra nemokamos, pelnas gaunamas iš draudimo bendrovių už surastus klientus. Profesijos pirmtakai žinomi jau XIX a. pradžioje. Pvz. Austrijoje veikė 1811 m. įkurta „Salzburger wechselseitigen Brand–Assecuranz-Anstalt" (iki 1880 m. veiklą perėmė kaizeriškosios ir karališkosios Mokesčių tarnybos.

Teisinius santykius tarp bendrovės ir agento reguliuoja agentavimo sutartis. Profesinę veiklą reguliuoja Draudimo įstatymas, kiti teisės aktai. Kai kuriose šalyse būtina prieš pradedant veiklą užsiregistruoti. Pvz. Austrijoje veikia draudimo tarpininkų registras (vok. *Versicherungsvermittlerregister*).

Giminingos profesijos - draudimo makleris, draudimo patarėjas, finansų patarėjas ir kt.
| Draugupė |
| --- |
| **Ilgis** | 20 km |
| **Baseino plotas** | 61 km² |
| **Ištakos** | prie Kusų |
| **Žiotys** | Eimenys |
| **Šalys** | Rusija |

**Draugupė** (vok. *Draugupp*, nuo 1938 m. *Schluchtbach*) arba ***Okuniovka*** (rus. *Окуневка*) – upė Rusijoje, Kaliningrado srityje, Krasnoznamensko ir Gusevo rajonuose, Eimenio (Įsruties baseinas) kairysis intakas.

Prasideda laukuose apie 1,5–2 km į pietryčius nuo Kusų, aukštupyje teka į vakarus, ties buvusiu Apšriūtų kaimu pasuka į šiaurės vakarus, žemupyje – vėl į vakarus; ties buvusiu Šupinių kaimu įteka į Eimenį 10 km nuo jo žiočių. Vagos plotis 5–10 m, gylis 0,5 m. Vidutinis srovės greitis 0,2 m/s. Aukštupys ir vidurupis reguliuotas. Intakai (abu dešinieji): Kusupė ir Padraugupė.

Buvusios gyvenvietės prie Draugupės: Vasantkiemiai, Bednoriai, Juodžiai, Apšriūtai, Kišai, Vidgiriai, Draugupėnai, Pašlaičiai, Eimeniškiai, Šupiniai.

Upė minima nuo XVI a. vidurio (1554 m. *Drapupe*, 1556 m. *Dragupe*, 1590 m. *Tragupe*). Ankstesnis pavadinimas – **Dravupė**, sietinas su šaknies *Drav-* vietovardžiais (*Dravanta*, *Dravinga*, *Draverna*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Река Окуневка (Драугуп)*, Государственный водный реестр. Nuoroda tikrinta 2021-11-25.
2. 1 2 3  Vilius Pėteraitis, Algirdas Rainys, *Draugupė*, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-11-25.
3. ↑  Historische Meßtischblätter (TK25), Nr. 12100, Kussen, 1933 m.
4. ↑  Historische Meßtischblätter (TK25), Nr. 1299, Mallwischken, 1936 m.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Žvejai ant stypynių, Šri Lanka
**Amatinė žvejyba** (ar tradicinė/skirta pragyvenimui žvejyba) – maža, nedidelio kapitalo, primityvi žvejyba, kuria užsiima individualūs žvejai. Nemažai šių žvejų yra iš pakrančių arba salų etninių grupių. Jie atlieka trumpus žvejybos reisus netoli nuo kranto. Sugautas laimikis dažniausiai neapdorojamas, o suvartojamas lokaliai. Amatinei žvejybai naudojami tradiciniai žvejybos įrankiai, tokie, kaip meškerė ir masalas, žvejybinės strėlės ir žeberklai, metamieji tinklai, retu atveju mažos žvejybinės valtelės.

Amatine žvejyba užsiimama komerciniais ir išsimaitinimo tikslais. Ši veikla yra priešinga didelio masto komercinei žvejybai tuo, jog dažniausiai žuvų populiacijas niokoja ir joms kenkia ženkliai mažiau, nei moderni pramoninė žvejyba.

Valtys
------

* Žvejai šiaurinėje Mozambiko pakrantėjeŽvejai šiaurinėje Mozambiko pakrantėje
* Žvejybos valtys Ko Chang, TailandeŽvejybos valtys Ko Chang, Tailande
* Žvejybos valtys Florese, IndonezijojeŽvejybos valtys Florese, Indonezijoje

Įrankiai
--------

* Krevečių gaudymas jojant arkliu, Ostduinkerkas, BelgijaKrevečių gaudymas jojant arkliu, Ostduinkerkas, Belgija
* Poledinė žūklė ant Syrdarjos upės Kyzylorda, KazachstanasPoledinė žūklė ant Syrdarjos upės Kyzylorda, Kazachstanas
* Žvejai grįžta su savo laimikiu, SeišeliaiŽvejai grįžta su savo laimikiu, Seišeliai
* Žvejys ir jo laimikis, SeišeliaiŽvejys ir jo laimikis, Seišeliai

* Krantiniai tinklai Kumau, VietnamasKrantiniai tinklai Kumau, Vietnamas
* Žvejys su savo tinkluŽvejys su savo tinklu
* Tradicinės žuvų gaudyklės, VietnamasTradicinės žuvų gaudyklės, Vietnamas
Teapacks Eurovizijoje
**Teapacks** (hebr. ‏טיפקס‏‎) – Izraelio roko muzikos grupė. Susibūrė 1988 m. Sderote. Pradžioje vadinosi *Tipp-Ex*, bet vėliau pakeitė pavadinimą į *Teapacks*, kad nesidubliuotų jau su esama kita grupe. Išpopuliarėjo tradicinę rytų muziką papildydama ironiškais, humoristiniais tekstais. Teapacks nekartą įvairių Izraelio radio stočių buvo išrinkta metų grupe. Yra išleidusi 7 albumus.

2007 m. sausio 7 d. Teapacks grupė išrinkta atstovauti Izraelį 2007 m. Eurovizijos dainų konkurse Suomijoje. Ten jie pristatė dainą „Push the Button" (*spausk mygtuką*). Dainoje pateikiamos ironiškos užuomenos apie atominį karą ir terorizmą. Tačiau pusfinalyje užėmė tik 24 vietą ir nepateko į finalą.

Nariai
------

* Kobi Oz (pagrindinis vokalistas)
* Gal Peremen (bosai ir vokalas)
* Rami Yosifov (gitara ir vokalas)
* BIG M (Meir Amar)
* Motti Yoseff (būgnai ir kiti mušamieji)
* Noam Yankelevich (3KO) (klavišiniai ir vokalas)

Nuorodos
--------

* Grupės svetainė
* Teapacks svetainėje Last.fm
Makaronų išvaizda
**Bucatini** (nuo it. *buco*, 'skylė'), arba **perciatelli** (neap. *perciato*, 'pradurtas') – itališkoje virtuvėje naudojami makaronai, paplitę visame Lacijuje, ypač Romoje. 

Jie yra vamzdelio formos, gaminami iš kietųjų kviečių miltų ir vandens. Makaronų ilgis yra apie 25–30 cm, skersmuo – 3 mm. Verdami apie 9 minutes. Jų patiekalai ruošiami su sviesto padažais, *pancetta* ar *guanciale* mėsos priedais, daržovėmis, sūriu, kiaušiniu, ančiuviais ar sardinėmis. Vienas dažniausiai naudojamų padažų prie šių makaronų yra *amatriciana* padažas, tradiciškai gaminamas iš *guanciale* vytintos kiaulienos pažandės.

Makaronai gaminami ekstruzijos būdu: tešlos masė dedama į ekstruderį su perforuotu disku (panašus naudojamas mėsmalėje) ir išspaudžiama pro tam tikro skersmens skyles. Gauti „vamzdeliai" sukarpomi iki reikiamo ilgio makaronų. Patiekalams ruošti gali būti naudojami švieži arba išdžiovinti.

* Nevirti makaronai
* *Pasta con le sarde*
* Su *amatriciana* padažu
* Stalas su patiekalu
* Sriuba

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Bukatini** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Perciare in italiano". Glosbe - Il dizionario multilingue on line. Nuoroda tikrinta 2015-11-16.
2. ↑  „Bucatini Pasta and How to Use It". TheSpruceEats. Nuoroda tikrinta 2018-08-24.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 14°28′ š. pl. 90°34′ v. ilg.﻿ / ﻿14.467°š. pl. 90.567°r. ilg.﻿ / 14.467; 90.567

| Amatitlano ežeras |
| --- |
| Amatitlano ežerasAmatitlano ežeras |
| Vieta | Gvatemala |
| Plotas | 15,2 km² |
| Kilmė | vulkaninė |
| Vidutinis gylis | 18 m |
| Didžiausias gylis | 33 m |
| Tūris | 0,286 km³ |
| Įteka | Viljalobosas |
| Išteka | Mičatoja |
|  |
|  Vikiteka | Amatitlano ežeras |

**Amatitlano ežeras** (isp. *Lago de Amatitlán*) – vulkaninis ežeras Gvatemaloje, Gvatemalos departamento pietuose, į pietus nuo Gvatemalos miesto. Netoli pietinio ežero kranto iškilęs Pakajos ugnikalnis. Ežeras telkšo 1186 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis 11 km, plotis 3 km. Gylis iki 33 m. Pagrindinė į Amatitlano ežerą įtekanti upė yra Viljalobosas, išteka Mičatoja (Marija Lindos intakas, Ramiojo vandenyno baseinas). Ties sąsiauriu ežero centrinėje dalyje įrengta užtvanka ir tiltas, dalijantis ežerą į du baseinus, kurie skiriasi cheminėmis ir fizinėmis savybėmis.

Į Amatitlano ežero baseiną patenka Gvatemalos aglomeracija, todėl į ežerą patenka daug nevalytų buitinių ir pramoninių nuotėkų. Vandens kokybės prastėjimas lemia eutrofikaciją ir dumblėjimą. Tai gali smarkiai atsiliepti visam regionui, nes ežero vanduo naudojamas gėrimui, irigacijai, be to, ežeras yra populiari gvatemaliečių poilsio vieta.

Svarbiausi miestai prie ežero: Amatitlanas, Vilja Kanalesas, Vilja Nueva.
| Teberda |
| --- |
| Teberdos slėnys Teberdos slėnys |
| **Ilgis** | 60 km |
| **Baseino plotas** | 1080 km² |
| **Vidutinis debitas** | (45 km nuo žiočių) 27,2 m³/s |
| **Ištakos** | Pagrindinis Kaukazo kalnagūbris |
| **Žiotys** | Kubanė ties Karačiajevsku |
| **Šalys** | Rusija |

**Teberda** (rus. *Теберда*) – kalnų upė Karačiajų Čerkesijoje (Rusija), ištekanti iš Pagrindinio Kaukazo kalnagūbrio ir ties Karačiajevsku įtekanti į Kubanę (kairysis intakas).

Teberdos upė susidaro susiliejus Amanauzui (*Аманауз*) ir Gonačchirui (*Гоначхир*). Vaga akmenuota, užgriozdinta rieduliais, turi nemažai slenksčių.

 „Teberdos tarpeklis" (1900 m.) Kostos Chetagurovo paveikslas
Teberda gana vandeninga, labai srauni, vanduo skaidrus, žydrokas. Maitinimas mišrus, vyrauja (55 %) ledynų ir sniego tirpsmo vanduo. Žiemą neužšąla, upe plaukia ledo košė. Teberdos aukštupyje yra daug (~100) ledynų. Vandeningumas didžiausias liepos-rugpjūčio mėnesiais.

Teberdos tarpeklyje auga spygliuočių miškai, jis laikomas vienu gražiausių Kaukaze. Teberdos slėnyje yra keletas kalnų ežerų, Karinis Suchumio kelias per Kluchoro perėją (*Клухорский перевал*) į Suchumį. Aukštupyje – Teberdos rezervatas. Baseine daug alpinistinių stovyklų ir turstinių bazių.

Ant Teberdos kranto yra kurortinis Teberdos miestas, ties žiotimis – Karačiajevskas.

Intakai – Šumka (*Шумка*; dešinysis).

Teberda naudojama kaip vandens turizmo upė.

Nuorodos
--------

* Теберда (Большая Советская Энциклопедия)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Žutautų pradinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Žutautų pradinė mokykla herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Žutautų pradinė mokykla|250px]] |
| **Adresas** | Žutautai |
| **Direktorius(-ė)** | {{{direktorė}}} |
| **Mokinių skaičius** |  |
| **Įkūrimo data** | 1945 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** |  |

**Žutautų pradinė mokykla** – buvusi mokykla Žutautų kaime (Kretingos rajono savivaldybė).

Istorija
--------

1945 m. atidarytas Budrių pradinės mokyklos komplektas, kuriame mokytojavo A. Lukauskaitė-Zubernienė. Netrukus jis tapo savarankiška Žutautų pradine mokykla. Jos vedėja nuo 1949 m. dirbo Ida Stanaitytė-Alminienė, kurią 1967 m. pakeitė Emilija Kundrotienė.

Mokykloje veikė 4 klasės, kurias lankė apie 30 mokinių. Ji turėjo bibliotekėlę, kurioje buvo sukomplektuota per 420 spaudinių.

Šaltiniai
---------
| ***Bukas ir bukesnis*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Dumb and Dumber |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | broliai Farrelly |
| Prodiuseris (-iai) | Brad KrevoySteven StablerCharles B. WesslerBobby FarrellyGerald Olson |
| Scenaristas (-ai) | Peter FarrellyBobby FarrellyBennett Yellin |
| Vaidina | Jim CarreyJeff DanielsLauren Holly |
| Metai | 1994 |
| Žanras | Komedija |
| Trukmė | 107 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | $17 mln. USD |
| **IMDb įrašas** |

**Bukas ir bukesnis** – 1994 m. komedija su farso elementais. Filmą režisavo broliai Farelai (*Farrelly*), Jim Carrey ir Jeff Daniels vaidina, gero būdo, tačiau visiškai idiotus draugus, kurie keliauja per šalį.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Loidas (Jim Carrey) – kvailokas limuzino vairuotojas, gyvenantis Providenso mieste, Rod Ailende. Haris (Jeff Daniels), Loido kambariokas, dirbantis augintinių prižiūrėtoju, vairuoja furgoną, perdarytą taip, kad atrodytų kaip gauruotas šuo. Jiedu ketina atidaryti gyvūnėlių parduotuvę, kurioje prekiaus kirminais, tačiau tam reikia pinigų, kurių jie kaip ir neturi.

Kartą į oro uostą veždamas moterį vardu Meri Svenson (Lauren Holly), Loidas beprotiškai ją įsimyli, o šiai oro uosto terminale palikus lagaminą, jis nė neabejodamas nusprendžia jį sugrąžinti ir į kelionę į Kolorado miestą Aspeną įtikina vykti ir savo kambarioką. Tačiau, pasirodo, to paties lagamino ieško ir pora nusikaltėlių...

Nuorodos
--------

* „Bukas ir bukesnis" svetainėje Internet Movie Database
* „Bukas ir bukesnis" svetainėje Rotten Tomatoes
| TGV POS |
| --- |
| TGV POS |
| Istorija |
| Valstybė | Prancūzijos vėliava Prancūzija |
| Metai | 2006 m. |
| Gamintojas | Alstom |
| Pagamintų vienetų | 38 |
| Pirmtakas | SNCF TGV Sud-Est |
| Operatoriai | TGV Lyria |
| Techninė informacija |
| Aukštis (m) | 4,1 m |
| Plotis (m) | 2,81 m |
| Maksimalus greitis | 320 km/h (oficialus)  574,8 km/h (rekordas) |
| Kuras | elektra |
| Vėžė | 1435 mm vėžė |

**TGV POS** – 2006 m. Prancūzijoje sukurtas elektrinis didelio greičio lokomotyvas. Naudojamas Prancūzijos geležinkelių sistemoje. 2007 m. lokomotyvu pasiektas pasaulio geležinkelio greičio rekordas.

Istorija
--------

2006 m. lokomotyvai pradėjo kursuoti Prancūzijos geležinkelių sistemoje. Naujieji lokomotyvai pritaikyti vežti SNCF TGV Réseau traukinių vagonus. Lokomotyvai naudojami tarptautinėms jungtims su Vokietija ir Šveicarija.

2007 m. balandžio 3 d. TGV POS traukinys 4402 (antrasis pagamintas vienetas) pasiekė naują pasaulio greičio rekordą. Lokomotyvas su vairuotoju pasiekė 574,8 km/h greitį.

Techniniai duomenys
-------------------

Bendroji elektros galia - 9,6 MW. Keleiviai vežami 320 km/h greičiu. TGV POS gali išvystyti 30 % aukštesni greitį 15 kV elektrifikuotuose Vokietijos ir Šveicarijos geležinkeliuose negu lygi tol gaminti Prancūzijos traukiniai.

TGV POS lokomotyvuose instaliuoti asinchroniniai indukciniai motorai, kurie užtikrina saugumą kelionių metu, nes sugedus vienam motorui sistema įjungtų kitą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  French set new rail speed record
2. ↑  French train sets new world record
3. ↑  French high-speed TGV breaks world conventional rail-speed record
|  |
| --- |
| Amaury Vassili |
|  |
| Biografija |
| Gimė | 1989 m. birželio 8 d. (34 metai), Ruanas, Aukštutinė Normandija, Prancūzija |
| Kilmė | Prancūzijos vėliava Prancūzija |
| Įrašų kompanija | Warner Music |
| Svetainė | www.amauryvassili.com |

**Amoris Vasilis** (pranc. *Amaury Vassili*; g. 1989 m. birželio 8 d. Ruane, Aukštutinė Normandija) – prancūzų dainininkas ir profesionalus tenoras. Jo debiutinis albumas „Vincerò" 2009 metais tapo dvigubai platininiu Prancūzijoje.

Eurovizijos dainų konkursas 2011
--------------------------------

Amoris Vasilis Eurovizijoje
2011 m. sausio 27 d. buvo paskelbta, kad Vasilis bus Prancūzijos atstovas 2011 m. Eurovizijoje, kuri vyks Diuseldorfe, Vokietijoje. Daina buvo „Sognu" ir buvo atliekama korsikiečių kalba.

Amoris finale užėmė 15 vietą su 82 taškais.

Diskografija
------------

### Albumai

* 2009 – *Vincerò*
* 2010 – *Canterò*
* 2012 – *Una parte di me*

### Singlai

* 2009 – „Lucente Stella"
* 2009 – „Mi Fa Morire Cantando"
* 2011 – „Sognu"
* 2012 – „Una parte di me"

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Jessy Matador  *„Allez Ola Olé"*** |  **Prancūzijos atstovas Eurovizijoje**2011 | Po to:**Anggun  *„Echo (You and I)"*** |
**TEX**, rašomas kaip **TeX** – teksto formatavimo kalba bei įrankiai, sukurti Donaldo Knuto. TEX tariama kaip „tech", kadangi, pasak autoriaus, pavadinimo raidės atitinka graikiškas τεχ (tau – epsilon – chi).

*Tex* yra populiarus akademinėje visuomenėje, o ypač matematikos, fizikos ir kompiuterių mokslo bendruomenėse. Daugelis **Tex** naudotojų mano, kad *Tex* yra geriausia priemonė atvaizduoti sudėtingoms matematinėms formulėms. Kartu su Latex paketu, *Tex* dažnai naudojamas kaip maketavimo priemonė.

Pavyzdžiai
----------

Nesudėtingas TeX pavyzdys:
Sukurkite tekstinį dokumentą *myfile.tex* ir į jį įrašykite:

```
hello
\bye
```

Išsaugoję, komandinės eilutės interpretatoriuje ir įveskite:

```
tex myfile.tex
```

*Tex* Sukurs dokumentą *myfile.dvi*
Pasinaudokite jūsų paketo programa, skirta peržiūrai. Jei naudojate MikTeX paketą, tai bus yap:

```
yap myfile.dvi
```

Pamatysite tik užrašą „*hello*". Žodis „*\bye*" – tai *TeX* komanda, kuri žymi dokumento pabaigą. Ši komanda neišveda jokių matomų duomenų.

Abu šie dokumentai gali būti spausdinami iš peržiūros programų ar konvertuojami į plačiau naudojamus formatus, pavyzdžiui, į PostScript šiuos dokumentus galima konvertuoti, panaudojus dvips programą.

Yra galimybė sukurti PDF formato dokumentus, naudojantis pdfTeX programa:

```
pdftex myfile.tex
```

### Matematiniai pavyzdžiai

TeX galimybės geriau matomos, naudojant jį matematinėms formulėms atvaizduoti. Pavyzdžiui, parašykime gerai visiems žinomą kvadratinės lygties sprendinių formulę:

```
Mūsų formulė ${-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}$
\bye
```

Gauname:

Mūsų formulė {\displaystyle {-b\pm {\sqrt {b^{2}-4ac}} \over {2a}}}
Pastebėkime, kad formulės atvaizdavimas yra panašus į žmogaus užrašytą ar sumaketuotą formulę uždavinynuose. Formulės sakinys pradedamas „$" simboliu, po to seka formulė, užrašyta TeX formatu ir uždaromasis '$' simbolis. Norėdami atvaizduoti formuolę naujosios eilutės viduryje naudojame '$$' simbolius. Pavyzdžiui, ta pati formulė

```
Mūsų formulė $${-b\pm\sqrt{b^2-4ac} \over {2a}}$$
\bye
```

bus atvaizduojama taip:

Mūsų formulė
{\displaystyle {-b\pm {\sqrt {b^{2}-4ac}} \over {2a}}}

Nuorodos
--------

* LaTeX lietuviams – lietuviška LaTeX viki
* Vytas Statulevičius. LaTeX2e: Matematiniai simboliai ir šriftai (PDF failas, 150Kb)
* Lietuvos Tex’o vartotojų Grupė
* Tex vartotojų grupė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Istorija
--------

**Žurnalas Žingsniai** - leidžiamas Airijos Respublikoje nuo 2011 m. lapkričio mėnesio. 
Žurnalas yra skirtas lietuviams, gyvenantiems Airijoje. Tiražas 5000 egz. Spalvotas, 32-36 puslapių apimties. Žurnalo leidėjai: Zingsniai Ltd. Dublinas, Airija. Leidžiamas kas dvi savaitės. Leidinio redakcija: Jurga Petkus, Gintarius Petkus, administracija: Žilvinas Kuprys, Andrius Pikturnas.

Auditorija ir tikslai
---------------------

"Žingsniai" nėra naujienraštis, o gyvenimo būdo žurnalas, atspindintis lietuvių išeivijos gyvenimą Airijoje, jų kultūrinę, švietėjišką, bendruomenių veiklą. Vienas iš žurnalo tikslų yra puoselėti ir perduoti lietuvių kalbą emigravusioje lietuviškoje šeimoje.

Turinys
-------

Žurnalo Žingsniai turinys susideda iš keliolikos rubrikų įvairiausiomis temomis, kurios sukrenta į kelias kategorijas tokias kaip: žmonės,
Lietuvos, Airijos ir pasaulio naujienos; Airijos lietuvių kultūrinis gyvenimas, sportas, pomėgiai ir laisvalaikis, konsultacijos, ir pan.
**Žuvies akis** – Klaipėdos menininkų grupė. Jos veikla apima įvairius meno projektus, pradedant nuo ledo skulptūrų iki įvairių akcijų. Grupė buria jaunuosius menininkus, padeda jiems integruotis į kultūrinį miesto ir šalies gyvenimą, inicijuoja ir įgyvendina įvairius kultūrinius ir meno bei tarptautinio bendradarbiavimo projektus, aktyvina Uostamiesčio meninį gyvenimą.

Menininkų grupės „Žuvies akis" vadovė Agnija Sarulienė.

Veikla
------

Grupė „Žuvies akis" susikūrė 2002 metais. Savo veiklą pradėjo nuo vizualinių projektų. Kiekvienais metais organizuoja tarptautinį šiuolaikinių menų festivalį „PLArTFORMA", kurio misija – suvienyti skirtingų meno žanrų kūrėjus bei skirtingų regionų ir valstybių meninę patirtį bei saviraišką. „Plartforma" Klaipėdos miesto savivaldybės buvo pripažintas reprezentaciniu miesto festivaliu.

Menininkų grupė „Žuvies akis", minėdama 10 metų veiklos jubiliejų, Lietuvos publikai pristatė naują šokio teatrą „PADI DAPI Fish".

„Žuvies akies" šokio studijoje vedami užsiėmimai vaikams ir jaunimui.

Nariai
------

* Agnija Sarulienė (g. 1977 m.) – Lietuvos šokėja, šokio pedagogė, edukatorė ir choreografė, šiuolaikinio šokio kūrėja, festivalių rengėja, VšĮ Šokio teatro „PADI DAPI Fish" direktorė, Klaipėdos universiteto (KU) Menų fakulteto (MF) Choreografijos katedros lektorė, Suomijos Turku meno akademijos dėstytoja, šokio kompozicijos ir choreografijos specialistė, Auksinio scenos kryžiaus laureatė
* Petras Lisauskas (g. 1981 m.) – Lietuvos šokėjas, aktorius, choreografas, šiuolaikinio šokio kūrėjas bei režisierius, VšĮ Šokio teatro „PADI DAPI Fish" narys, Lietuvos kino apdovanojimo „Sidabrinė gervė" ir Kultūros ministerijos Jaunojo kūrėjo premijos laureatas, Auksinio scenos kryžiaus nominantas (2012, 2013 m.).
* kt.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Iš „Žuvies akies" išsirito naujas šokio teatras „PADI DAPI Fish" Archyvuota kopija 2014-05-02 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* „Žuvies akies" puslapis (Facebook)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Arunas |
| --- |
| Aruno upė Nepale Aruno upė Nepale |
| **Ilgis** | ~250 km |
| **Baseino plotas** | 33 578 km² |
| **Vidutinis debitas** | 600 m³/s |
| **Ištakos** | Himalajai |
| **Žiotys** | Kosis |
| **Šalys** | Tibetas (KLR), Nepalas |
|  |
|  **Vikiteka** | Arunas |

**Arunas** (nep. अरुण  = *Aruṇ*) arba ***Bumču*** (tibet. བུམ་ཆུ  = *bum chu*) – upė Tibete (KLR) ir Nepale; viena iš Kosį sudarančių upių (Gangos baseinas). Prasideda pietų Tibete, Šigadzės prefektūroje, Njalamo apskrityje. Toliau teka aukštikalnių slėniu per Tingrio apskritį, tada iš rytų aplenkia Džomolungmą ir kerta Himalajus tarp Makalu ir Kančendžangos kalnų, sudaro ~5 km gylio tarpeklį. Tada pietiniais Himalajų šlaitais, apaugusiais kalnų miškais, srūva į pietus. Ties Trivenio kaimu susilieja su Tamoru ir Sunkoše (Sun Kosiu) bei sudaro Kosį.

Didžiausi intakai: Jeru Cangpo, Trakarču (kairieji), Barunas (kairysis).

Arunas sudaro 37 % Kosio debito ties Triveniu. Upės baseine yra Makalu-Baruno nacionalinis parkas.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Amaterasu sugrąžina visatai saulės šviesą.
**Amaterasu** (天照), **Amaterasu-ōmikami** (天照大神 / 天照大御神) arba **Ōhiru menomuchi no kami** (大日孁貴神) japonų mitologijoje –saulės deivė, gimusi iš kairiosios Izanagio akies ir veikiausiai svarbiausia šintoizmo dievybė, nes tapo Didžiosios Dangaus Lygumos (Takamagahara) valdove. Jos pavadinimas, *Amaterasu*, pažodžiui reiškia „*apšviečianti Dangų*".

Teigiama, kad Japonijos imperatorių giminė kilusi iš saulės deivės Amaterasu.

Istorija
--------

Kodžiki teigia, kad Amaterasu gimė, kai Izanagi-no-Mikoto nesugebėjo sugrąžinti Izanami-no-Mikoto iš Jomi (pomirtinio pasaulio). Nihon Šoki teigia, kad Izanagi-no-Mikoto buvo gyva, kai jie abu nusprendė sukurti vyriausiąją dievybę.

Istorija apie tai, kai ji nusiuntė savo anūką į AŠihara no Nakacukuni (Japoniją) irgi skiriasi. Pasak Kodžiki, Amaterasu įsakė sūnui valdyti žemę, bet šis atsisakė, nes ji buvo per daug chaotiška, tad vietoj jo buvo pasiųstas Ame-no-hohi. Trejus metus apie jį nieko neišgirdus pareigas perėmė anūkas Ninigi-no-mikoto. Pagal Nihon Šoki Takamimusubi-no-Kami pasiuntė anūką Ninigi-no-mikoto, o Amaterasu vaidmuo nežinomas.

Deivė ir imperatoriškoji šeima
------------------------------

Imperatorius Šiova 1946 m. paskelbė Žmogiškumo deklaraciją, neigdamas akicumikami (現御神), dievybės žmogaus kūne, koncepsiją. Jis teigė, kad jo santykiai su žmonėmis priklausė ne nuo šios mitologinės idėjos, o nuo istorinio šeimyninio pasitikėjimo. Daugybė autorių (John W. Dower ir Herbert Bix) mano, kad nors imperatorius paneigė savo paties dieviškumą, jis nepaneigė savo dieviškos kilmės, nes pasirinko frazę akicumikami vietoj arahitogami.

Reikia paminėti, kad pagal šintoizmą visi žmonės yra kilę iš dievų.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Straipsnyje yra japoniškas tekstas.**Be tinkamo šrifto tikriausiai vietoj kandži arba kanos matysite klaustukus, kvadratėlius ar kitokius ženklus. |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiame straipsnyje pernelyg plačiai remiamasi su straipsnio objektu artimai susijusiais šaltiniais.**Dėl to straipsnyje pateikiama informacija gali būti nepakankamai objektyvi. Jei galite, straipsnio informaciją pagrįskite nuorodomis į nepriklausomus antrinius šaltinius |

**Teatriukas** - vaidinanti, dainuojanti, organizuojanti įvairius renginius, šventes vaikams ir suaugusiems profesionalių aktorių trupė.

„Teatriuko" Salė - "33" Paupyje.

Istorija
--------

„Teatriuką" 1998 m. rudenį įkūrė Vilniaus universiteto Filologijos fakulteto aktoriaus - filologo specialybės absolventai aktoriai Dalia Mikoliūnaitė, Žilvinas Ramanauskas, Arturas Varnas; kurso vadovė - aktorė Nijolė Gelžinytė.

Nuo 2004 m. aktorių trupė „Teatriukas" - Tarptautinės teatrų vaikams ir jaunimui organizacijos ASSITEJ narys.

Aktoriai
--------

### Dalia Mikoliūnaitė

Gimė 1974 m. gruodžio 27 d. Biržuose. 1993 m. baigė Biržų "Atžalyno" vid. m - klą ir Biržų Vaikų muzikos mokyklą. 1993-1997 m. studijavo Vilniaus Universitete filologijos fakultete ir "Keistuolių teatro" studijoje. 1998 m. su kurso draugais įkūrė "Teatriuką".
VšĮ "Teatriukas" administracijos vadovė nuo 1999 m.
2006 m. baigė kultūros vadybos ir kultūros politikos magistrantūros studijas Vilniaus dailės akademijoje.

### Arturas Varnas

Gimė 1972 m. sausio 17 d. Utenoje. Augo Juodiškiuose (Molėtų raj.). Baigė Giedraičių vid. m - klą. Studijavo Vilniaus pedagoginiame universitete, domėjosi istorija, dalyvavo archeologiniuose kasinėjimuose, dainavo universiteto chore, daug domėjosi muzika ir fotografija. 1993 m. atvažiavęs iš Juodiškių dviračiu (apie 50 km!) įstojo studijuoti Vilniaus Universitete filologijos fakultete ir "Keistuolių teatro" studijoje. 1998 m. su draugais įkūrė "Teatriuką".

### Žilvinas Ramanauskas

Gimė 1969 m. gegužės 5 d. Kaune. Utenoje. Baigė Utenos 5-ąją vid.m - klą. Besimokydamas daug sportavo, lankė muzikos mokyklą, šokių kolektyvą, kūrė ir filmavo filmus, organizuodavo turistinius žygius. Baigęs mokyklą mokėsi Klaipėdos universitete, tarnavo sovietinėje armijoje, studijavo Vilniaus konservatorijoje, visus metus gyveno vienas vienkiemyje, buvo Panevėžio Vyskupijos teatro studijos režisieriumi. 1993 - 1997 m. studijavo Vilniaus Universitete filologijos fakultete ir "Keistuolių teatro" studijoje. 1998 m. su draugais įkūrė "Teatriuką".

Nuorodos
--------

* Oficialus teatro trupės tinklalapis (lietuvių, anglų k.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kepta žuvis su garnyru
**Žuvis** – maistui tinkama (skirta) pagauta gyva ar negyva žuvis, žuvies skerdena ar jos dalys, faršas ir kt.

Skiriamos dvi artimos 'toks stuburinis gyvūnas' ir 'maistas iš žuvų'. Tačiau daugelyje kalbų šios sąvokos žymimos vienu žodžiu (pvz. angl. *fish*, pranc. *poisson*, liet. *žuvis*), nors kai kurios tam turi du žodžius, pvz. isp. *pez* 'žuvis gyvūnas' ir isp. *pescado* 'žuvis kaip maistas'. Dabartinėje vartosenoje kartais vartojamas žodis liet. *žuviena*, tačiau jis daugiau reiškia 'žuvies mėsa'.

Daugelyje šalių žuvys buvo svarbus maisto šaltinis.

Ruošimo būdai
-------------

Maisto produktai ir patiekalai iš žuvies daromi įvairiais būdais:

* marinavimas – pvz. marinuota silkė ar stauridė
* sūdymas
* rūkymas
* kepimas
* virimas
* troškinimas
* džiovinimas
* vytinimas
* užšaldymas

Kartais žuvis valgoma šviežia žalia, pavyzdžiui, japoniški patiekalai suši ir sashimi.
**Arubos liaudies rinkimų judėjimas** (**MEP**, *Movimiento Electoral di Pueblo*) – Karibų jūros Arubos saloje, turinčioje konstitucinę Nyderlandų autonomiją, veikianti kairioji demokratinio socializmo politinė partija.

Istorija
--------

Judėjimas įkurtas 1971 m. vieno populiariausių Aruboje gyvenančių kolonizatorių olandų palikuonio „Betiko" Kroeso iniciatyva, siekiant visiškos salos nepriklausomybės nuo Nyderlandų. Jau 1975 m. tapo pačia didžiausia salos politine partija. Socialistų Internacionalo konsultacinis narys nuo 1980 m. tikrasis narys nuo 1997 m.

1986 m. pirmuosiuose parlamento rinkimuose, salai politiškai atsiskyrus nuo Nyderlandų Antilų, MEP gavo 27,7 % balsų ir buvo opozicijoje. 1989 m. partija laimėjo daugumą vietų parlamente, šalies ministru pirmininku paskirtas Nelsonas Oduberas. Tačiau 1994 m. rinkimuose laimė nelydėjo ir partija grįžo į opoziciją. 2001 m. rugsėjo 28 d. MEP vėl laimėjo rinkimus, surinkusi 52,4 % balsų ir užsitikrinusi 12 iš 21 parlamento vietos. 2005 m. rugsėjo 23 d. rinkimuose gavo 11 vietų parlamente, tačiau ministru pirmininku liko Nelsonas Oduberas.

Pirmininkai
-----------

* 1971 m. – 1986 m. – Gilbertas Fransua Kroesas (1938 m. sausio 25 d. – 1986 m. lapkričio 26 d.),
* 1986 m. – Nelsonas Oduberas.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
| Goricos regionas*Goriška statistična regija* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Slovėnijos vėliava Slovėnija |
| **Administracinis centras** | Nova Gorica |
|  |
| **Gyventojų** (2005 m.) | 119 628 |
| **Plotas** | 2 325 km² |
| **Tankumas** (2005 m.) | 51 žm./km² |

**Goricos regionas** (slovėn. *Goriška statistična regija*) – vienas iš 12-os Slovėnijos statistinių regionų. Praktiškai sutampa su istoriniu Slovėnijos regionu Goriška. Regiono plotas – 2325 km². 2005 m. regione gyveno 119 628 gyventojai.

Regione sukuriama tik 6 % BVP, tačiau pagal BVP dalį vienam gyventojui regionas yra trečias Slovėnijoje. Bedarbystė šiame regione žemiausia – tik 6,7 %. Atlyginimų dydžiu regionas yra trečias Slovėnijoje, jį aplenkia tik Centrinės Slovėnijos regionas ir Karsto regionas.

1000-iui gyventojų tenka 59-i studentai ir moksleiviai. Gyventojų gyvenimo trukmė yra 77,6 m. (ilgesnė tik Centrinės Slovėnijos regione – 77,8 m.).

Gyventojų skaičius regione mažėja, nes gyventojų mirštamumas didesnis už gimstamumą. Emigracija taip pat viršija imigraciją. Pensininkų dalis regione yra didžiausia visoje Slovėnijoje.

Regiono občinos
---------------

Regioną sudaro šios savivaldybės (občinos):

* Ajdovščina
* Bovecas (*Bovec*)
* Brda
* Cerknas (*Cerkno*)
* Idrija
* Kanal ob Soči
* Kobaridas (*Kobarid*)
* Miren – Kostanjevica
* Nova Gorica
* Šempeter – Vrtojba
* Tolminas (*Tolmin*)
* Vipava

Taip pat skaitykite
-------------------

* Slovėnijos skirstymas į teritorinius-statistinius vienetus

Nuorodos
--------

* Slovenian regions in figures 2006

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSlovėnijos regionai |
| --- |
|  |
| 
Krainos regionas · Goricos regionas · Pietryčių Slovėnijos regionas · Karintijos regionas · Krainos karsto regionas · Karsto regionas · Centrinės Slovėnijos regionas · Padravos regionas · Pamurio regionas · Savinios regionas · Žemutinės Savos regionas · Centrinės Savos regionas |  |

 |
| Teberdos rezervatas |
| --- |
| IUCN Ia kategorija (gamtos rezervatas) |
| Kalnų miškai Teberdos rezervate Kalnų miškai Teberdos rezervate |
| **Vieta:** | Rusija (Karačiajaus Čerkesijos vėliava Karačiajų Čerkesija) |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Teberda |
| 

Žemėlapis rodantis Teberdos rezervatas vietą.Teberdos rezervatas

  |
| **Koordinatės:** | 43°21′0″ š. pl. 41°42′0″ r. ilg.﻿ / ﻿43.35000°š. pl. 41.70000°r. ilg.﻿ / 43.35000; 41.70000Koordinatės: 43°21′0″ š. pl. 41°42′0″ r. ilg.﻿ / ﻿43.35000°š. pl. 41.70000°r. ilg.﻿ / 43.35000; 41.70000 |
| **Plotas:** | 850,64 km² |
| **Įkurtas:** | 1936 m. |
| **Valdymas:** | Федеральная служба по надзору в сфере природопользования РФ |
|  **Vikiteka:** | Teberdos rezervatas |

**Teberdos rezervatas** (rus. *Тебердинский заповедник*) – saugoma gamtos sritis Rusijoje, Karačiajų Čerkesijoje, Didžiojo Kaukazo šiauriniuose šlaituose, tarp Teberdos ir Didžiojo Zelenčiuko aukštupių. Įsteigtas 1936 m. siekiant apsaugoti ir ištirti Vakarų Kaukazo šiaurinių šlaitų kalnų miškų bei kalnų pievų gamtinius kompleksus.

Rezervatą sudaro dvi dalys – Dombajaus ir Archyzo. 31,7 % Teberdos rezervato užima miškai, 20 % – pievos, 8,5 % – ledynai, 38,4 % – uolos ir nuobirynai, 0,7 % – vandenys. Teritorijoje yra 157 ežerai, iš kurių žymiausi – Baduko ežerai. Pro rezervatą teka Teberdos upė. Aukščiausias kalnas – Dombai Ulgenas (4047 m).

Teberdos rezervate auga 1207 induotinių augalų rūšių, tame tarpe retieji augalai – Vitmano bijūnas, nykštukinis ožekšnis, europinis kukmedis ir kt. Sutinkama 46 žinduolių, 220 paukščių, 7 roplių, 5 varliagyvių, 3 žuvų rūšys. Svarbesnės Teberdoje sutinkamos rūšys: kubaninis ožys, taurusis elnias, šernas, lūšis, stumbras, gemzė, aklimatizuota voverė.

1997 m. Teberdos rezervatas tapo biosferos rezervatu, o 1999 m. – įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

* Kalnų slėnisKalnų slėnis
* Kalnų ežerėlisKalnų ežerėlis
* Gonačchiro tarpeklisGonačchiro tarpeklis
* Alibeko krioklys prie DombajausAlibeko krioklys prie Dombajaus

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 423
|  |
| --- |
| Goran Karan |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Goran Karan |
| Gimė | 1964 m. balandžio 2 d. (59 metai)  Belgradas, Jugoslavijos vėliava Jugoslavija |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkas |
| Instrumentai | vokalas, gitara |
| Aktyvumo metai | 1988–dabar |
| Įrašų kompanija | Hayat Production |
| Svetainė | gorankaran.hr |

**Goran Karan** (g. 1964 m. balandžio 2 d. Belgrade) – kroatų dainininkas.

Goran savo muzikinę karjerą pradėjo 1980 metais, kai dainavo įvairiose grupėse. Geriausiai žinomas kaip roko grupės Big Blue, gyvavusios XX a. dešimtajame dešimtmetyje, vokalistas. 1997 m. jis paliko grupę bei tęsė solinę karjerą. 1998 metais su daina „Kazna mi je što te ljubim" laimėjo *Zadarfestivalen* festivalį. Sekančiais metais išleido debiutinį albumą „Kao da te ne volim".

1998 metais Goran su Zrinka dalyvavo *Dora*, Kroatijos atrankoje į Eurovizijos dainų konkursą. Ten su daina „Bolero" duetas užėmė antrąją vietą. Karan sekančiais metais antrą kartą dalyvavo atrankoje ir su kūriniu „Nisam te vrijedan" liko trečias. 2000 m. trečiuoju bandymu įveikdamas 26 varžovus, laimėjo atranką ir buvo išrinktas atstovauti savo šaliai 2000 m. Eurovizijoje. Konkurse su daina „Kad zaspu anđeli" atlikėjas užėmė devintą vietą. Vėliau šalies atrankoje dalyvavo 2002 m. su daina „Još uvijek vjerujem da ljubav postoji" ir 2005 m. su „Bijele zastave", tačiau nei vienu iš jų į finalą nepateko. Goran taip pat yra šalies muzikos festivalių nuolatinis dalyvis.

Goran buvo vienas iš kroatų televizijos šou „Idol 2004" teisėjų. Jis taip pat pasirodė televizijos laidose „Evergreen" (2010 m.) ir „Pjevaj moju pjesmu" (2011–2012 m.).

Diskografija
------------

* *Kao da te ne volim* (1999)
* *Vagabundo* (2000)
* *Ahoj!* (2003)
* *Od srca do usana* (2005)
* *Zlatna kolekcija* (2005)
* *Dite Ljubavi* (2008)
* *Čovik tvoj* (2013)

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Goran Karan** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė (kroatų k.)

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Doris Dragović  *„Marija Magdalena"*** |  **Kroatijos atstovas Eurovizijoje**2000 | Po to:**Vanna  *„Strings of My Heart"*** |
*Apie žiniasklaidos specialistus skaityti žurnalistas.*
**Žurnalistas** (rus. *журналист*) - kanceliarinė pareigybė Rusijos imperijoje 1811-1917 m. Įvesta 1811 m. remiantis „Bendraisiais ministerijų nuostatais". Pagal šiuos nuostatus žurnalisto pareigos buvo:

* registruoti gaunamus ir išsiunčiamus dokumentus
* gautus dokumentus išdalinti atitinkamiems valdininkams
* išsiųsti siunčiamus dokumentus.

Žurnalisto pareigybė egzistavo aukščiausiuose (Valstybės taryba, Imperatoriaus nuosavosios kanceliarijos III skyrius) ir centriniuose valdžios organuose bei vietiniuose valdžios bei savivaldos organuose. Į šias pareigas būdavo skiriama.

Pagal Rangų lentelę nuo 1835 m.:

* *vyriausiasis žurnalistas* (*главный журналист*) turėdavo VIII (kolegijos asesorius, atitiko kapitoną) ar IX (titulinis patarėjas, atitiko štabskapitoną) klasės rangus.
* *žurnalistas* (*журналист*) turėdavo X (kolegijos sekretorius, atitiko poručiką), XII (gubernijos sekretorius, atitiko paporučikį) ar XIV (kolegijos registratorius) klasių rangus.

Pareigybės panaikintos 1917 m. lapkričio mėnesį.

Nuorodos
--------

* Журналист