|  Waala |
| --- |
| Gyventojų skaičius | 138 tūkst. |
| Populiacija šalyse |  Gana: ~138 tūkst. |
| Kalba (-os) | vali |
| Religijos | Islamas |
| Giminingos etninės grupės | dagarai, biriforai, mamprusiai |

**Valai**, **ualai** (savivardis – *Waala*), dar vadinami **valiais** (*waali*, *waale*) – tauta, gyvenanti Vakarų Afrikoje, dabartinės Ganos šiaurės vakaruose. Kalba vali kalba, kuri priklauso Nigerio – Kongo kalbinei šeimai, gurų kalboms. Ji gimininga dagari, mampruli, frafra ir kitoms šiaurinės Ganos kalboms.

Arealas
-------

| Gurų istorinis regionas:Waa |
| --- |
|  |
| Šalis | Gana (Aukštutinis vakarų r.) |
| Tautos | **valai** |
| **Miestai** | Va |
| **Valdovas** | **Va naa** |
|  |
|  |

Valų gyvenamas arealas Ganoje apima teritorijas Aukštutiniame vakarų regione, Va savivaldybės, Rytų Va ir Vakarų Va rajonuose. Salyginės geografinės regiono ribos yra Juodoji Volta (vakaruose) ir Kulpavno upė rytuose. Šiauriniai kaimynai yra dagabai, vakariniai – biriforai. Pietuose ir rytuose jų žemės ribojasi su gurunsių (vaglų, čakalių, pasalų) teritorijomis.

Istorija
--------

Remiantis pasakojamosios literatūros šaltiniais, valų protėviai į dabartines teritorijas migravo iš Mamprugu valstybės rytuose. Naujose žemėse jie susidūrė su vietos gyventojais lobais, kuriuos išstūmė į vakarus arba asimiliavo. Valų etnogenezėje svarbų vaidmenį atliko ir kitos panašios kilmės išeivių gentys dagabai ir biriforai, taip pat mandžių kilmės musulmonų pirkliai bei misionieriai iš šiaurės.

Skirtingai nei jų šiauriniai kaimynai dagabai ar aplinkinės gurunsių gentys, kurios nesukūrė ryškesnių politinių junginių, valai buvo vienintelė etninė grupė šiaurės vakarų Ganoje, kurie sukūrė savo centralizuotą valstybę. Jos politiniu centru tapo naujai pastatytas miestas Va, kuris ir dabar išlieka pagrindinis urbanistinis centras šiaurės vakarų Ganoje.

Valų etninė grupė, nepaisant nuolatinės asimiliacijos, išliko labai heterogeniška. Ją sudarė bent trys atskiros klasės, kurios savotiškai dalijos valdžia valstybėje. Valdančioji klasė, *waa nabihi*, tiesiogiai kilusi iš Mamprugu karalystės, dar vadino save "baltaisiais vala" (*Waala piene*), ir iš jos buvo renkami valdovai, tituluojami **Waa naa**. Islamą išpažįstanti ir platinanti klasė *yerihi* tarpusavyje bendravo malinkių dialektu, ir iš jų tarpo buvo renkamas religinis lyderis limamas. Valstybės prastuomenė, ne visada priėmusi islamą, buvo traktuojama kaip pagonys, ir vadinami *dagaaba* (taip pat valai vadino savo šiaurinius kaimynus pagonis). Nepaisant kalbinio ir religinio susiskaldymo, visi valstybės gyventojai pripažino Va miesto valdžią ir tapatinosi su viena tauta.

Valdovų (Va naa) sąrašas
------------------------

* Sorliya
* Pkasa
* Gyonyose
* Jare
* Pelepuo
* Sagye
* Dandum
* Kunlugi
* Sobu
* Gyisono
* Kunzoku
* Bonteho
* Fejole
* Nwankuri
* Bondiri
* Banoe
* Yaslogero
* Bakyigime
* Bayiyene
* Mdfuo
* iki 1896 Sedu Takoro
* 1896-1908 *vardas neidentifikuotas*
* 1908-1918 Dangana Takuma
* nuo 1918 Tanele
* Borduba
* apie 1932 Pelepuo
* apie 1951 Mumuni Koray II
* 1978-1998 Momori Bondiri II
* nuo 1998 Yakubu Seidu

Šaltiniai
---------

* Ivor Wilks. 2002. Wa and the Wala: Islam and Polity in Northwestern Ghana. Cambridge University Press.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Ganos tautos |
| --- |
|  |
| Kva | 

|  |  |
| --- | --- |
| Akanai | 
Ahantai **·**  Anji **·**  Anufai **·**  Brongai **·**  Džvirai-pepesai **·**  Fante **·**  Nzemai **·**  Sehviai **·**  Vasai |
|  |
| Guangai | 
Čereponai **·**  Čumburungai **·**  Dvangai **·**  Efutu **·**  Gondžai **·**  Gua **·**  Kiode **·**  Kplangai **·**  Kračiai **·**  Lartehai **·**  Nauriai |
|  |
| Kalnų tautos | 
Adeliai **·**  Akposai **·**  Animeriai **·**  Avatimiai **·**  Boviliai **·**  Logbai **·**  Lelemiai **·**  Njangbai **·**  Sivu **·**  Likpiai **·**  Santrokofiai **·**  Tafiai |
|  |
| Kitos | 
Adangmiai **·**  Ga |

 |
|  |
| Gbe | 
Eviai (Agviai **·**  Anlo **·**  Asogliai) |
|  |
| Gurai | 

|  |
| --- |
| 
Biriforai **·**  Čalai **·**  Dagabai **·**  Dagombai **·**  Delai **·**  Frafra **·**  Hangai **·**  Kantosiai **·**  Kusasiai **·**  Mamprusiai **·**  Safalibai **·**  Valai |
|  |
| Gurmančiai | 
Konkombai **·**  Mobai **·**  Nčamai |
|  |
| Gurunsiai | 
Degai **·**  Čakaliai **·**  Kasenai **·**  Pasalai **·**  Sisalai **·**  Tumpulmai **·**  Tumulungai **·**  Vaglai |
|  |
| Kitos | 
Buliai **·**  Koniai |

 |
|  |
| Kitos tautos | 
Bisai **·**  Kulangai **·**  Ligbiai **·**  Senufai (Nafanai) |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R**Mosių ir aplinkinių tautų valstybės** |
| --- |
|  |
| Pietinės valstybės | 
Mamprugu (Gambaga, *mamprusiai*) • Dagbonas (Jendi, *dagombai*) • Nanumba • Gondža (Jagbumas) • Va (*valai*) • Čokosis (Mango) • Kotokoli (Sokodė, *temai*) • Gvandė (*bialiai*) |  |
|  |
| Mosiai | 
Tenkodogas • Jatenga (Uahiguja) • Uagadugu (Uagadugu): Bulsa • Busuma • Manė • Riziamas • Tema • Jako |
|  |
| Gurmančiai | 
Gurma (Nungu) • Bilanga • Piela • Pama • Basaris • Džugu |
|  |
| Senufai ir kt. | 
Senufų imperija • Uatara (Kongas) • Kenedugu (Sikaso) • Buna (*kulangai*) • Gvirikas (Bobo Diulaso, *bobai*) • *grusiai* |

 |