| Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio draustinis |
| --- |
| kraštovaizdžio draustinis |
| Nevėžio (kairėje) ir Nemuno santaka iš Šilelio kaimo (Raudondvario sen.) pusės Nevėžio (kairėje) ir Nemuno santaka iš Šilelio kaimo (Raudondvario sen.) pusės |
| **Vieta:** | Vilijampolės seniūnija, Kaunas, Lietuvos vėliava Lietuva |
| 

Žemėlapis rodantis Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio draustinis vietą.Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio draustinis

  |
| **Koordinatės:** | 54°55′29″ š. pl. 23°46′42″ r. ilg.﻿ / ﻿54.92472°š. pl. 23.77833°r. ilg.﻿ / 54.92472; 23.77833Koordinatės: 54°55′29″ š. pl. 23°46′42″ r. ilg.﻿ / ﻿54.92472°š. pl. 23.77833°r. ilg.﻿ / 54.92472; 23.77833 |
| **Plotas:** | 4,465 km² |
| **Įkurtas:** | 2002 m. |
| **Valdymas:** | Kauno miesto savivaldybė |

**Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio draustinis** – savivaldybės saugoma teritorija vakarinėje Kauno miesto dalyje, Vilijampolės seniūnijoje. Apima Nemuno ir Nevėžio santaką bei šių upių slėnius. Į draustinio teritoriją patenka Lampėdžių miško parkas. Draustinio plotas 446,5 ha. Įkurtas 2002 m.

Draustinio vertybės
-------------------

Kraštovaizdžio draustinis įsteigtas siekiant išsaugoti natūralų, minimaliai urbanizuotą Nemuno ir Nevėžio santakos slėnio kraštovaizdį, kaip vientisą gamtinį ir kultūrinį teritorinį kompleksą. Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio draustinio teritorijoje vyrauja įprasti, visur išplitę ir adventyviniai augalai. Draustinio teritorijoje rasta 471 rūšis aukštesniųjų augalų. Iš jų tik trys įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą: tuščiaviduris rūtenis (*Corydalis cava*), pajūrinis liūnmeldis (*Bolboschoenus maritimus*), miškinė varnalėša (*Arctium nemorosa*).

Draustinio teritorijoje paukščių įvairovė gana didelė. Tai lemia gana didelė biotopų įvairovė. Draustinio teritorijoje rasta apie 90 paukščių rūšių, iš kurių keturiasdešimt globaliai nykstančios, o keturios įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą: tikutis (*Tringa glareola*), raudonkojis tulikas (*Tringa totanus*), tulžys (*Alcedo atthis*), baltnugaris genys (*Dendrocopos leucotos*).

Draustinio teritorijoje registruotų gamtos paveldo objektų nėra. Buferinės apsaugos zonoje auga botaninis gamtos paminklas – Lampėdžių liepa Gražuolė (Romuvos g. 57) ir savivaldybės saugomas gamtos paveldo objektas – Pušys Sesės (Gintaro g. 11).

Nuorodos
--------

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras[neveikianti nuoroda]
* Kraštovaizdžio apsauga Kaune Archyvuota kopija 2011-07-22 iš Wayback Machine projekto.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKauno miesto saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Kauno marių regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Jiesios kraštovaizdžio • Kauno teriologinis • Nevėžio kraštovaizdžio draustinis |
|  |
| Savivaldybės draustiniai | 
Kauno ornitologinis • Kauno teriologiniai • Nemuno ir Nevėžio santakos kraštovaizdžio • Veršvos kraštovaizdžio |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Lampėdžių liepa Gražuolė |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Rokų atodanga • Santakos gluosnis • Senoji Kauno obelis • Vytauto parko liepa |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Ąžuolo ir pušies draugystė • Pušys Sesės • Taikos kalno ąžuolas |

 |