recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  Kirdeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Molėtų |
| **Savivaldybė** | Utenos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kirdeikiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1927 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

Koordinatės: 55°22′39″ š. pl. 25°56′31″ r. ilg.﻿ / ﻿55.37750°š. pl. 25.94194°r. ilg.﻿ / 55.37750; 25.94194

 *Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
**Kirdeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kirdeikių kaime, Pakaso ežero pietvakariniame krante. Klebonas kunigas Jurgis Kazlauskas.

Istorija
--------

Šoninis fasadas
Bendras vaizdas
Dalis Linkmenų parapijos su bažnyčia 1920 m. liko Lenkijos okupuotoje teritorijoje. Okupacinė valdžia 1925 m. iškėlė bylą Linkmenų klebonui Juozui Breivai už lietuvių kultūrinę veiklą. Jis pabėgo į Kirdeikius ir pradėjo rūpintis bažnyčios statyba. Lietuvos valdžia skyrė miško medžiagos ir 35 000 litų. 1926–1927 m. medinė bažnyčia buvo pastatyta (projektavo ir statybą prižiūrėjo inž. Litas). 1927 m. vyskupas Juozapas Kukta bažnyčią konsekravo. Kirdeikių klebonas J. Breiva stiprino lietuvybę, rėmė lietuvių partizanų judėjimą (mirė 1939 m. Palaidotas bažnyčios šventoriuje). Kirdeikiuose gimė lietuvių atgimimo veikėjas, poetas, aušrininkas, kunigas Silvestras Gimžauskas (1844–1897 m.). 1936 m. pašventinti S. Gimžausko parapijos namai.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė (vyrauja gotikos elementų imitacija), su trisiene apside ir priestatais prie jos, 2 bokštais ir išsikišusiu fasadu. Vidus 3 navų, atskirtų kolonomis.

Yra trys neogotikinio stiliaus altoriai: pagrindinis ir du šoniniai. 2009 m. altoriai ir sakykla buvo restauruoti ir naujai paauksuoti, iškilmingas atnaujintų altorių atšventinimas įvyko rugpjūčio 15 d. per Žolinės atlaidus, iškilmes celebravo Molėtų dekanas K. Kazlauskas.

Šventoriaus tvoros pamatas akmeninis su iškilusiomis kolonėlėmis, kurias jungia vietinio kalvio nukalti ažūriniai elementai (tvorelės), vartai taip pat metaliniai.

Varpai
------

Viename iš bažnyčios bokštų (varpinėje) kabo du varpai. Didysis „Benediktas" nulietas 1930 m. Varpas pakrikštytas jo fundatoriaus Benedikto Kindurio vardu (kitur minima, kad fundatorius buvo Benediktas Paukštė). Mažasis varpas su lotyniškais įrašais nulietas XVIII a. Varpas pakrikštytas kaimo gerbiamo žmogaus Jono Maciulevičiaus. Virš apsidės esančiame bokštelyje kabo dar vienas nedidelis varpas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kirdeikių senolis Benediktas ir verkia, ir džiaugiasi kartu su gyventojais". Udiena.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-21.
2. ↑  XXI amžius, Nr.42
*Kitos reikšmės – Šv. Juozapo bažnyčia.*
Koordinatės: 55°28′24″š. pl. 25°23′43″r. ilg.﻿ / ﻿55.473464°š. pl. 25.395191°r. ilg.﻿ / 55.473464; 25.395191

|  Leliūnų Šv. Juozapo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Utenos |
| **Savivaldybė** | Utenos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Leliūnai |
| **Adresas** | Kauno g. 19 |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1905 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

**Leliūnų Šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Leliūnų miestelyje.

Istorija
--------

Interjeras
Pirmoji medinė Leliūnų bažnyčia pastatyta 1698 m. Leliūnų dvaro savininkas Juozas Pomarnackas 1788 m. pastatė medinę bažnyčią. 1793 m. įsteigta parapija, 1795 m. bažnyčiai dovanotas valakas žemės, vadinamos Starkiškiu. 1794 m. pradėtos rašyti metrikų knygos.

1867 m. leista pakeisti supuvusius bažnyčios sienojus, pristatyti dvi koplyčias. Inžinierius Nikolajus Andrejevas 1900 m. suprojektavo naują mūrinę bažnyčią (jos sąmatinė vertė 21 000 rublių). Leliūnuose 1899–1938 m. klebonavo kanauninkas Antanas Masaitis (1868–1938 m.; palaidotas šventoriuje). Jo rūpesčiu 1905 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia.

1908 m. bažnyčia išdažyta, 1913 m. įrengti 21 registro vargonai (pagaminti Karaliaučiuje). Iš Leliūnų vargonininko Kazimiero Treinio muzikavimo įgūdžių yra gavęs žymus kompozitorius ir dirigentas Juozas Karosas (1890–1981 m.).

1931 m. žaibui trenkus į bažnyčios bokštą nukrito 3 varpai, iš jų 2 sudužo. Klebono Jono Gudonio rūpesčiu 1940 m. varpai perlieti. Per Antrąjį pasaulinį karą vienas varpas išvežtas. 1956–1982 m. klebonavo Petras Senulis (1909–1982; palaidotas šventoriuje), 1946–1953 m. kalintas.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, kryžminio plano (37,5 × 21,5 m), su apside, dvibokštė. Vidus 3 navų. Turi 3 altorius. Šventoriaus tvora sumūryta iš akmenų ir plytų bei geležinių grotelių. Šventoriaus kampe stovi plytų mūro koplyčia.

1910 m. bažnyčioje buvo pastatyti Karaliaučiaus meistro Bruno Gėbelio 21 registro vargonai. Tai buvo vieni pirmųjų pneumatinių vargonų Lietuvoje. Vargonai restauruoti 2011-2012 m. Griežykla įrengta vargonų centre, iškelta į vargonų priekį (vargonininkas sėdi atsigręžęs į altorių). Dumplės - lygiagrečios, vargonų viduje, prospektas - neogotikinis, vieno tarpsnio, suskirstytas į penkis laukelius. Išskirtiniai vargonai atvaizduoti Leliūnų herbe.

Galerija
--------

* Bažnyčios šonasBažnyčios šonas
* PriekisPriekis
* Nuo gatvėsNuo gatvės
* Šoninė navaŠoninė nava
* VargonaiVargonai

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Leliūnų Šv. Juozapo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2010-05-02 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 56°13′59″š. pl. 21°43′00″r. ilg.﻿ / ﻿56.233011°š. pl. 21.716708°r. ilg.﻿ / 56.233011; 21.716708


|  Kaukolikų Šv. Ansgaro koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Skuodo |
| **Savivaldybė** | Skuodo rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kaukolikai |
| **Adresas** | Mokyklos g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 2003 m. |

**Kaukolikų Šv. Ansgaro koplyčia** – katalikų koplyčia, veikianti Skuodo rajono savivaldybėje, Aleksandrijos seniūnijoje, Kaukolikų kaime, pusiaukelėje tarp Šačių ir Aleksandrijos. Priklauso Skuodo dekanato Kaukolikų Šv. Ansgaro parapijai. Kiekvieną sekmadienį vyksta šv. Mišios, kurias aptarnauja atvykstantis Šačių klebonas. Kaimo žmonės renkasi į koplyčią į Šv. Mišias, giedoti „Žemaičių Kalvarijos Kalnų" bei puoselėti senų kaimo tradicijų – dalyvauti gegužinėse ir birželinėse pamaldose.

Koplyčia įsikūrusi buvusio Apuolės kolūkio kultūros namų salėje, pastato 1-jame aukšte. Kitoje statinio dalyje, dešinėje, pasilikusi apleista kolūkio kontora. Yra pagrindinė, maldų salė ir erdvus prieangis, kuriame pastatyta klausykla, taip pat yra ilgas stalas, už kurio pasisėdėjimams susitinka tikinčiųjų bendruomenė. Koplyčiai pritaikytose patalpose nėra balkono chorui – atliekant rekonstrukcijos darbus, buvo panaikinta (užmūryta) niša galinėje sienoje virš įėjimo durų, kur buvo įsikūrusi kino aparatinė.

Istorija
--------

Netoli Kaukolikų buvusioje Apuolės pilyje įsikūrusius kuršius IX a. užpuolė švedų vikingai, tarp kurių buvo ir vyskupas Šv. Ansgaras (801–865), šiaurės kraštų apaštalas. Vikingams nepavykus įsiveržti į kuršių pilį, jie pagalbos kreipėsi į Šv. Ansgaro skelbtąjį krikščionių Dievą. Po šios maldos Apuolės apgultis užbaigta taikos sutartimi.

1950–1993 m. Kaukolikai buvo Apuolės kolūkio centrinė gyvenvietė. Lietuvos Atgimimo metais gyvenvietėje gyveno apie 360 žmonių. Buvusiuose kultūros namuose vietos tikinčiųjų patogumui buvo įrengti maldos namai. Švenčiant Apuolės 1150 metų jubiliejų, 2003 m. birželio 5 d. Telšių vyskupas Jonas Boruta lankėsi Kaukolikuose ir pašventino naująją koplyčią. Koplyčiai suteiktas kadaise čia Evangeliją skelbusio vyskupo Šv. Ansgaro vardas.

2013 m. atliktas koplyčios remontas, suremontuojant 236 m² ploto patalpas – pakeičiant langus, perdažant vidaus sienas, paremontuojant lubas ir grindis.

Galerija
--------

* Įėjimas į pastatą
* Atminimo lenta apie koplyčios pašventinimą 2003 m.
* Koplyčios interjeras
* Salės galinė siena, įėjimo durys (virš jų buvo kino aparatinės niša)
* Patogūs klauptai su paminkštinimu

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kaukolikų Šv. Ansgaro koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Kaukolikų Šv. Ansgaro parapija. (dekanato informacija)
2. ↑  Šačių Šv. Jono Krikštytojo parapija. (dekanato informacija)
3. ↑  Kalėdos Kaukolikų bendruomenės koplyčioje Archyvuota kopija 2020-02-18 iš Wayback Machine projekto.. *salantukc.lt*
|  |
| --- |
| Lena Stamenkovič |
|  
Lena Stamenkovič 2015 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Lena Stamenkovič |
| Gimė | 2004 m. birželio 1 d. (18 metų)Zaječaras, Serbijos ir Juodkalnijos vėliava Serbija ir Juodkalnija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė |
| Instrumentai | vokalas, fortepijonas |

**Lena Stamenkovič** (g. 2004 m. birželio 1 d. Zaječare) – Serbijos dainininkė.

Gimė Zaječaro miestelyje, netoliese sienos su Bulgarija. Užaugo muzikos ir meno apsuptyje: jos tėvas dainuoja ir groja trimitu vietinėje grupėje, o senelis buvo tapytojas. Iš pradžių Lena pasirodydavo savo artimiesiems švenčių metu, 2012 metais įstojo į muzikos mokyklą, kur mokėsi skambinti fortepijonu ir dainavo chore. Vėliau atlikėja dalyvavo talentų projekte „Pinkove zvezdice", užėmusi ketvirtą vietą.

Mergina taip pat piešia, siuvinėja, daro šukuosenas ir iš įvairių medžiagų kuria originalius daiktus. Jos mėgstamiausi atlikėjai yra Celine Dion, Alicia Keys, Mariah Carey, Michael Jackson ir Queen. 

2015 metais dalyvavo vaikų Eurovizijos dainų konkurse, kur atliko „Lenina pesma" (liet. *Lenos daina*) – kūrinį apie save. Dainos autoriai – Leontina Vukomanovič ir pati Lena.

Nuorodos
--------

* Daina „Lenina pesma"

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Emilija Đonin  *„Svet u mojim očima"*** |  **Serbijos atstovė vaikų Eurovizijoje**2015 | Po to:**Dunja Jeličič  *„U la la la"*** |
*Kitos reikšmės – Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia.*
Koordinatės: 55°41′01″š. pl. 21°10′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.683624°š. pl. 21.181199°r. ilg.﻿ / 55.683624; 21.181199


|  Klaipėdos Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Klaipėdos |
| **Savivaldybė** | Klaipėdos miestas |
| **Gyvenvietė** | Klaipėda |
| **Adresas** | Debreceno g. 3A |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |

**Klaipėdos Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia** – naujai statoma katalikų bažnyčia Klaipėdoje, Debreceno mikrorajone, Debreceno g. 3A.

Parapija
--------

2007 m. sausio 7 d. Klaipėdoje įkurta nauja katalikų Telšių vyskupijos parapija, pavadinta Šv. Brunono Kverfurtiečio vardu. Jos aptarnavimas patikėtas pranciškonams konventualams. Laikinosios parapinės koplyčios adresas – Debreceno g. 3. Nauja parapija apima teritoriją, ribojamą Baltijos pr. Jakų žiedo, krašto kelio Šilutės kryptimi, Lipkių, Statybininkų, Nevėžio, Nemuno, Strėvos, Minijos gatvių.

Bažnyčios statyba
-----------------

Būsimai bažnyčiai numatyta vieta – nuo Debreceno g. į pietus esančiame „Draugystės" parke. Bažnyčios ir vienuolyno komplekso I statybų etapo darbai – koplyčios ir varpinės statyba pradėti 2011 m. Rangovas – UAB „Aldasta", projektuotojas – UAB „Andrijauskas ir partneriai" Klaipėdos architektų biuras Religinio centro statybas, be kitų, remia AB „Klaipėdos nafta". Šis centras taps ne tik tikinčiųjų susibūrimo vieta, bet ir užimtumo centru jaunimui, moksleiviams. Religinis centras statomas Klaipėdos Debreceno gyvenamajame rajone, kuriame susibūrusi gausi parapijiečių bendruomenė, būsimajame centre laukiama tikinčiųjų ir iš aplinkinių gyvenamųjų rajonų, kur, skaičiuojama, gyvena apie 50 tūkst. klaipėdiečių.

Parapija ir Lietuvos architektų sąjungos Klaipėdos apskrities organizacija buvo paskelbusi atvirą architektūrinį konkursą Klaipėdos šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčios ir vienuolyno komplekso architektūrinei idėjai sukurti. Pats bažnyčios ir vienuolyno kompleksas turi susidaryti iš keturių dalių: Koplyčia, Bažnyčia, Vienuolynas ir Varpinė. Statybos vyksta pagal architektų Mantės Černiūtės–Amšiejienės ir Ramūno Amšiejaus parengtą projektą.

* Buvusio „Draugystės" parko įkūrimo akmuo (1975)
* Paminklinis akmuo bažnyčios aukotojams

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑   Archyvuota kopija 2017-03-12 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Klaipėdos Šv. Brunono Kverfurtiečio bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Klaipėdos Šv. Brunono Kverfurtiečio parapija (*telsiuvyskupija.lt*)
* Pranciškonų Klaipėdos šv. Brunono Kverfurtiečio parapija (*facebook.com*)
* Ekumeninės pamaldos Šv. Brunono Kverfurtiečio koplyčioje
Koordinatės: 55°33′27″š. pl. 22°57′12″r. ilg.﻿ / ﻿55.557379°š. pl. 22.953439°r. ilg.﻿ / 55.557379; 22.953439


|  Liolių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Kelmės |
| **Savivaldybė** | Kelmės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lioliai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1768 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia.*
**Liolių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Liolių miestelyje, prie Raseinių–Kelmės kelio.

Istorija
--------

Pirmąją bažnyčią Lioliuose pastatydino ir aprūpino 1522 m. Mykolas Viekavičius, kuris kartu su broliui Luku Viekavičiumi ją 1517 m. liepos 23 d. Vilniuje surašytu dokumentu finansavo. Kiek vėliau Stanevičius bažnyčios žemes padidino iki 12 valakų. XVI a. antrojoje pusėje – 1628 m. bažnyčią buvo pasisavinę evangelikai reformatai. 1748 m. minima sena bažnyčia. Prie jos tada veikė Švč. Mergelės Marijos Vaduotojos brolija.

1768 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. Jai 1820 m. priklausė Baltmiškio kaimas. 1841 m. parapijai priklausė 12 valakų ir 18 margų žemės. Lioliuose gyveno 2 kunigai (klebonas gaudavo 160 rb per metus). Bažnyčia 1851 m. restauruota, pastatytas bokštas. Ji buvo remontuota ir 1907–1909 m. (rūpinosi klebonas Aleksandras Požėla).

1908 m. įsteigtas Lietuvos katalikių moterų draugijos skyrius. Jis turėjo devocionalijų parduotuvę, vėliau arbatinę, senelių prieglaudą. Klebono J. Gerėlio (Lioliuose 1930–1940 m.) rūpesčiu bažnyčia remontuota, išmūryta šventoriaus tvora.

Architektūra
------------

Bažnyčia kryžminio plano, su trisiene apside, aukštu bokštu ant navos ir transepto kryžmos. Ant stogo galų yra bokšteliai. Vidus 3 navų, atskirtų 4 kolonomis. Šventoriuje stovi varpinė (apačia akmenų mūro, viršus – medinis).

Liolių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčios panorama 2013 m.
Kartu su Liolių koplyčia su­da­ro an­samb­lį – ar­chi­tek­tū­ros pa­mink­lą.

Nuotraukos
----------

* Liolių bažnyčia ir vartai
* Bažnyčios varpinė
* Bažnyčios priekis
* Galinis fasadas

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kelmės rajono savivaldybė - Lankytinos vietos". *kelme.lt*. Suarchyvuotas originalas 2016-04-16. Nuoroda tikrinta 2016-04-16.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Liolių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Lubin Košcelnų valsčius** (lenk. *Gmina Łubin Kościelny*) – nuo 1919 m. iki 1934 m. ir 1952–1954 metais egzistavęs valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Balstogės vaivadijoje, Bielsko apskrityje. Valsčiaus centras buvo Lubin Košcelnų kaimas.

Istorija
--------

Tarpukariu valsčius priklausė Balstogės vaivadijos, Bielsko apskričiai. 1934 m. spalio 1 d. valsčius buvo panaikintas ir visi valsčiaus kaimai prijungti prie Bransko, Bielsko, Bočkų ir Viškų valsčių. 1952 m. liepos 1 d. buvo atkurtas prijungiant dalį kaimų iš Bransko, Bielsko, Bočkų ir Viškų valsčių. Vykdant Lenkijos valsčių reformą 1954 m. rugsėjo 29 d. valsčius buvo panaikintas.

Šaltiniai
---------

* Wykaz Gromad Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej według stanu z dnia 1.VII 1952 r. PRL, GUS, Warszawa
* 1934 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) Archyvuota kopija 2015-04-29 iš Wayback Machine projekto.;
* 1952 m. valsčiaus įkurimo įstatymas (lenk.) Archyvuota kopija 2016-03-09 iš Wayback Machine projekto.;
* 1954 m. valsčiaus panaikinimo įstatymas (lenk.) Archyvuota kopija 2012-05-12 iš Wayback Machine projekto..
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Bažnyčios turinčios Šv. apaštalo evangelisto Mato titulą.*
Koordinatės: 55°24′27.040″ š. pl. 23°43′39.011″ r. ilg.﻿ / ﻿55.40751111°š. pl. 23.72750306°r. ilg.﻿ / 55.40751111; 23.72750306


|  Krakių Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Kėdainių |
| **Savivaldybė** | Kėdainių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Krakės |
| **Adresas** | Betygalos g. 1, 58251 |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1907 m. |

**Krakių Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Krakių miestelyje, Smilgaičio (Nevėžio dešiniojo intako) dešiniajame krante. Istoristinė, turi neogotikos ir neobaroko bruožų.

Interjeras

Istorija
--------

Krakių valsčius 1421 m. dovanotas Žemaičių vyskupui (suvalstybintas 1842 m.). Pirmoji bažnyčia pastatyta 1478 m. Klebonas Jurgis Talaitis 1529 m. bažnyčią remontavo. Krakėse 1570–1572 m. klebonavo Mikalojus Daukša, vienas lietuvių raštijos pradininkų. 1579 m. minima parapinė mokykla (veikė ir XIX a. pirmojoje pusėje). Bažnyčia iki 1649 m. atstatyta. 1692 m. pastatyta medinė Šv. Kotrynos bažnyčia. Nauja medinė bažnyčia pastatyta 1768 m. vyskupo Jono Lopacinskio iniciatyva. 1780 m. įrengta altarija. Ji 1863 m. sudegė; neatstatyta.

Dabartinė mūrinė bažnyčia parapijiečių lėšomis pastatyta 1897–1907 m. Klebono Kazimiero Marmos rūpesčiu ji 1931 m. išdažyta. Senoji bažnyčia nugriauta.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos ir neobaroko bruožų, kryžminio plano, su trisiene apside ir aukštu bokštu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Navas dengia cilindriniai skliautai.

Galerija
--------

* Fasadas
* 
* 
* Apsidė
* Interjeras
* Vaizdas į altorių
* Bokšto kryžius

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Krakių seniūnija". *postilla.mch.mii.lt*. Suarchyvuota iš originalo 2016-03-05. Nuoroda tikrinta 2016-04-24.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Krakių Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Dekanato informacija
* Krakės. Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia Archyvuota kopija 2019-08-16 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 56°05′02″š. pl. 24°31′37″r. ilg.﻿ / ﻿56.083831°š. pl. 24.526861°r. ilg.﻿ / 56.083831; 24.526861

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia.*

|  Krinčino Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Pasvalio |
| **Savivaldybė** | Pasvalio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Krinčinas |
| **Adresas** | A. Vienažindžio g. 11 |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1782 m. |

**Krinčino Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Krinčino miestelyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Pasvalio, Jiešmens (Mūšos dešiniojo intako) kairiajame krante. Vėlyvojo baroko stiliaus.

Parapijoje yra Kraštų ir Raubonių koplyčios.

Istorija
--------

Pirmoji bažnyčia minima 1585 metais. Antrąją bažnyčią 1611 m. pastatė Dimitrijus Kurbskis. Jai skyrė 7 valakus žemės su baudžiauninkais. 1611 m. įsteigta parapinė mokykla. 1643 m. pastatyta klebonija, mokykla.

1736 m. inventoriuje minima nauja bažnyčia. Per 1794 m. sukilimą pagrobta daug bažnyčios brangenybių. 1796 m. klebonijai priklausė 3 valakai žemės prie Krinčino ir Šniukštų kaimas (12 valakų).

Klebono kanauninko Jono Jeronimo Šarkevičiaus rūpesčiu 1777–1782 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Krinčine 6 m. vikaravo poetas Antanas Vienažindys (1841–1892). Klebonas M. Požėla 1908 m. pastatė plytų mūro varpinę. Meistras Antanas Krivickas bažnyčią 1939 m. naujai išdažė.

Architektūra
------------

Bažnyčia vėlyvojo baroko stiliaus, stačiakampio plano, bazilikinė, dvibokštė. Vidus 3 navų (šoninės siauros ir žemos). Vidurinę navą dengia cilindriniai skliautai. Yra 5 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų ir skaldos mūro. Prie tvoros priglaustos Kryžiaus kelio stočių koplytėlės. Šventoriuje stovi istoristinių formų 3 tarpsnių plytinė varpinė. Jame palaidotas kunigas Zenonas Karečka (1890–1952), 1946 m. buvo suimtas.

* Bažnyčia su varpineBažnyčia su varpine
* Galinis fasadasGalinis fasadas
* VarpinėVarpinė

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Krinčino Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2017-07-13 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 54°38′23″š. pl. 22°45′31″r. ilg.﻿ / ﻿54.639618°š. pl. 22.758564°r. ilg.﻿ / 54.639618; 22.758564

|  Kybartų Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė |
| --- |
|  |
| **Rusiškas pavadinimas** | Храм во имя святого благоверного князя Александра Невского |
| **Dekanatas** | Kauno stačiatikių dekanatas |
| **Savivaldybė** | Vilkaviškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kybartai |
| **Adresas** | J. Basanavičiaus g. 19 |
| **Statybinė medžiaga** | akmuo |
| **Pastatyta** | 1870 m. |

**Kybartų Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė** stovi Kybartų mieste. Cerkvė priklauso Kybartų Šv. Aleksandro Neviškio parapijai. 2009 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą.

Istorija
--------

2014 m.
Cerkvė pastatyta 1870 m. geležinkeliečiams. Lėšas (15 000 rublių) ir žemę skyrė caro valdžia. I pasaulinio karo metu vokiečiai cerkvę buvo pavertę sandėliu.

1919 m. pradžioje vidaus reikalų ministerija cerkvę, mokyklos pastatą ir 2 parapijos namus su žeme perdavė Seinų vyskupijai. Įkurta bažnyčia. Tuo metu apie 420 stačiatikių rinkdavosi maldai nuomojamose patalpose. Jie daug kartų kreipėsi į valdžią gražinti cerkvę. Pastatui reikėjo kapitalinio remonto. 1929 m. katalikų parapija iš finansų ministerijos išsireikalavo gauti paskolą naujai bažnyčiai statyti. Tada apgriuvusi cerkvė ministrų kabineto nutarimu grąžinta stačiatikiams. 1935 m. atnaujinta cerkvė iškilmingai pašventinta.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kybartų Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kybartų Šv. Aleksandro Neviškio cerkvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Orthodoxy.lt Archyvuota kopija 2007-11-10 iš Wayback Machine projekto.
|  Kripno Mergelės Marijos kolegiatas |
| --- |
|  |
| **Dekanatas** | Knišino |
| **Savivaldybė** | Kripno valsčius |
| **Gyvenvietė** | Kripnas |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1885 m. |
| **Stilius** | neogotika |


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kripno Mergelės Marijos kolegiatas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Kripno Mergelės Marijos Kolegiatas** (lenk. *Kolegiata Narodzenia Najświętszej Maryi Panny w Krypnie*) - kolegiatas esantis Kripno kaime. Kolegiatas priklauso Kripno Mergelės Marijos parapijai. Neoromantikinio, neogotikinio architektūros stiliaus kolegiatas pastatytas 1881-1885 metais. Architektas Feliks Nowicki. 1988 m. rugsėjo 26 d. kolegiatas įtrauktas į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.

* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)[neveikianti nuoroda].

Koordinatės: 53°16′46″ š. pl. 22°52′19″ r. ilg.﻿ / ﻿53.27944°š. pl. 22.87194°r. ilg.﻿ / 53.27944; 22.87194
Koordinatės: 56°00′13″š. pl. 22°56′22″r. ilg.﻿ / ﻿56.003695°š. pl. 22.939547°r. ilg.﻿ / 56.003695; 22.939547

 *Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*

|  Kuršėnų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Šiaulių |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kuršėnai |
| **Adresas** | Vydūno g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1933 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

**Kuršėnų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kuršėnuose.

Istorija
--------

Manoma, kad pirmoji koplyčia pastatyta 1523 m. (ją iki 1597 m. pasisavino evangelikai reformatai). 1622 m. bažnyčiai paskirtas 31 valakas žemės. 1700 m. per miestelio gaisrą bažnyčia ir visi klebonijos pastatai sudegė. Tais pačiais metais pastatyta nauja. 1801 m. gerokai remontuota. Bažnyčiai 1806 m. priklausė Trauleinių kaimas. XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla.

1838 m. prašyta leisti statyti naują bažnyčią, tačiau stačiatikių dvasininkijos vyresnybė 4 m. nepareiškė savo nuomonės ir taip trukdė gauti leidimą. Medinė bažnyčia pastatyta 1842–1844 m. (architekto Krasinskio projektas). 1863 m. balandžio 13 d. kunigas Petkevičius bažnyčioje perskaitė sukilėlių atsišaukimą. 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Per Pirmąjį pasaulinį karą bažnyčia sugriauta.

1927–1933 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją 1933 m. rugsėjo 29 d. konsekravo vyskupas Justinas Staugaitis. Statyba rūpinosi kanauninkas Vaclovas Dambrauskas (1941 m. nužudytas). Per Antrąjį pasaulinį karą bažnyčia gerokai apgriauta. Nugriautas bokštas po karo neatstatytas.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, stačiakampio plano, bazilikinė, su bokšteliais. Vidus 3 navų (šoninės žemesnės), turi 12 altorių. Šventorių juosia akmenų ir ažūrinė plytų mūro tvora.

* Galinis fasadas
* Šventoriuje lurdas
* Šventorius
* Lietuvos tūkstantmečio akmuo


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kuršėnų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Volčinas*Воўчын* |
| --- |
| *Kaimo centre* |
|  |
| 

VolčinasVolčinas

52°17′08″ š. pl. 23°18′37″ r. ilg.﻿ / ﻿52.28556°š. pl. 23.31028°r. ilg.﻿ / 52.28556; 23.31028﻿ (Volčinas)Koordinatės: 52°17′08″ š. pl. 23°18′37″ r. ilg.﻿ / ﻿52.28556°š. pl. 23.31028°r. ilg.﻿ / 52.28556; 23.31028﻿ (Volčinas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| **Sritis** | Bresto sritis Bresto sritis |
| **Rajonas** | Kamianeco rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2009 ) | 508  |
|  |
|  **Vikiteka** | Volčinas |

**Volčinas** (blrs. *Воўчын*) – kaimas Baltarusijoje: Bresto srities Kamianeco rajone.

Geografija
----------

Apylinkės centras Volčinas išsidėstęs prie Pulvos upės, 55 km į pietvakarius nuo rajono centro Kamianeco. Gyvena 508 žmonės (2009 m. duomenys). Veikia vidurinė mokykla, ambulatorija su ligonine, kultūros namai su biblioteka, pašto skyrius. Išlikusios senosios katalikų ir judėjų kapinės.

Istorija
--------

Eleonora Čartoriska rūmų fone (XVIII a. paveikslas)
Sena didikų Gosevskių, Poniatovskių ir Čartoriskių valda. Pastarieji 1750 m. pasistatė didingus rūmus, pasodino parką. Rūmuose 1732 m. gimė būsimasis Lenkijos karalius ir Lietuvos didysis kunigaikštis Stanislovas Augustas Poniatovskis. 1729–1733 m. Krokuvos kaštelionas Stanislavas Poniatovskis fundavo Švč. Trejybės bažnyčią Volčine. 1761 m. lapkričio 19 d. Poznanės vyskupas Teodoras Kazimieras Čartoriskis Voločine sutuokė kunigaikštį Adomą Kazimierą Čartoriskį su Izabele Fleming. 

Nuo 1828 m. dvarą valdė Puslovskiai, vėliau – Marčevskiai. XIX a. sodyba buvo apleista, rezidencija 1844 m. nugriauta. 1938 m. iš Šv. Kotrynos Aleksandrietės bažnyčios Sankt Peterburge į Volčino Švč. Trejybės bažnyčios kriptą slapčia perkelti ATR valdovo Stanislovo Augusto Poniatovskio palaikai. Vėliau kaimas, kaip ir visa Vakarų Baltarusija įėjo į Baltarusijos TSR sudėtį. 1988 m. TSRS vadovybė perdavė apiplėštus valdovo palaikus Lenkijos Liaudies Respublikai, jie paskutinį prieglobstį rado Varšuvos Šv. Jono Krikštytojo arkikatedroje bazilikoje.

Volčino Švč. Trejybės bažnyčia (1938 m. nuotrauka)

Žymūs žmonės
------------

* Vincentas Aleksandras Korvinas Gosievskis (1625–1662) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karinis veikėjas
* Izabelė Elžbieta Poniatovska Branicka (1730–1808) – Lenkijos etmono Jano Klemenso Branickio trečioji žmona
* Stanislovas Augustas Poniatovskis (1732–1798) – paskutinysis ATR valdovas
* Zigmuntas Fogelis (1764–1826) – ATR menininkas

Išnašos
-------

1. 
2. ↑

Šaltiniai
---------

* Wołczyn // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. T. XIII: Warmbrun – Worowo – Warszawa, 1893
* Lietuvai reikšmingo nekilnojamojo kultūros paveldo, esančio dabartinės Baltarusijos Respublikos teritorijoje, inventorinis sąrašas Archyvuota kopija 2018-12-04 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Rafał Zubkowicz, Elena Vetrova, Aleksadnr Pańko, Andriej Abramczuk. *Biała Podlaska – Brześć. Niedokryty wschód.* – Kraków: Amistad Sp. z.o.o, 2008 s. 173 ISBN 978-83-7560-023-0
* Gabriela Pauszer-Klonowska. *Pani na Puławach* – Warszawa: Inicjal, 2011 ISBN 978-83-930461-7-1
|  Lapių Šv. Kryžiaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Lomžos |
| **Dekanatas** | Lapių |
| **Savivaldybė** | Lapių valsčius (Balstogės apskritis) |
| **Gyvenvietė** | Lapiai (Palenkės vaivadija) |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1989 m. |


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lapių Šv. Kryžiaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Lapių Šv. Kryžiaus bažnyčia** (lenk. *Kościół Świętego Krzyża w Łapach*) – Romos katalikų bažnyčia šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje, Lapių valsčiuje, Lapių mieste. Bažnyčia priklauso Lapių Šv. Kryžiaus parapijai. Bažnyčioje yra trys navos. Bažnyčios ilgis 29,5 m; plotis 40,5 m ir aukštis 45 metrai.

Istorija
--------

1982 m. šioje vietoje buvo pastatyta mūrinė koplyčia. 1983-1989 m. vyko bažnyčios statybos, bažnyčios architektai buvo *Zdzisław Hryniak* ir *Krzysztof Kakowski*. Bažnyčia buvo pašventinta 1999 m. rugsėjo 19 dieną.

* 
*

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie parapiją (lenk.);
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
Koordinatės: 56°08′57″š. pl. 25°08′20″r. ilg.﻿ / ﻿56.149292°š. pl. 25.138804°r. ilg.﻿ / 56.149292; 25.138804


|  Kvetkų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Biržų |
| **Savivaldybė** | Biržų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kvetkai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1875 m. |

**Kvetkų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** Archyvuota kopija 2015-01-23 iš Wayback Machine projekto. stovi Kvetkų kaime, 3 km nuo Lietuvos ir Latvijos valstybių sienos, 9 km į šiaurės rytus nuo Papilio, Nemunėlio kairiajame krante. Liaudies architektūros formų, turi ir baroko bruožų.

Istorija
--------

Kvetkų filija minima 1744 m. Dvarininkai Kamarauskai Kvetkuose 1770 m. įkūrė reguliariųjų atgailos kanauninkų vienuolyną. 1769 m. įsteigta parapija. Pranciškus Kamarauskas 1772 m. pastatė bažnyčią. Ją 1777 m. konsekravo vyskupas Feliksas Jonas Tovianskis. 1848 m. pastatyta klebonija, 1884 m. – kitas parapijos gyvenamasis namas.

1875 m. bažnyčia padidinta. 1880 m. pastatyta nauja mūrinė varpinė Archyvuota kopija 2015-01-23 iš Wayback Machine projekto.. Per Pirmąjį pasaulinį karą trys varpai išvežti į Vokietiją. 1919 m. įsteigta pavasarininkų kuopa. Klebono Povilo Šalučkos rūpesčiu 1932 m. įsigyti du nauji varpai.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi ir baroko bruožų, lotyniško kryžiaus plano, neobazilikinė, su trisiene apside, 2 zakristijomis, dvibokštė. Vidus 3 navų. Centrinę navą dengia cilindrinis skliautas. Yra 6 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi neorenesansinė triaukštė mūrinė varpinė su rūsiu (pastatyta 1880 m.).

* Iš priekio
* Galinis fasadas
* Šventorius
* Bokštelio kryžius

Nuorodos
--------

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2008-03-20 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°53′35″š. pl. 22°15′26″r. ilg.﻿ / ﻿55.893029°š. pl. 22.257307°r. ilg.﻿ / 55.893029; 22.257307

|  Lauko Sodos Šv. Joakimo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Telšių |
| **Savivaldybė** | Telšių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lauko Soda |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1889 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Joakimo bažnyčia.*
**Lauko Sodos Šv. Joakimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lauko Sodos miestelyje, 10 km į pietus nuo Telšių.

Istorija
--------

Lauko Soda iki 1842 m. priklausė Žemaičių vyskupijos kapitulai. Varnių kanauninkai 1787 m. pastatė medinę bažnyčią. 1889 m. pastatyta dabartinė medinė. Iki 1936 m. ji buvo Žarėnų parapijos filija. Lauko Sodoje nuo 1965 m. klebonavo Juozapas Gasiūnas (1901–1989 m.), 1941–1944 m. išgelbėjęs keletą žydų šeimų.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu, 2 pristatytomis zakristijomis. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė dviaukštė varpinė. Priešais šventorių pastatyta koplytėlė su Šv. Florijonu.

* 2015 m. vasarą2015 m. vasarą
* VidujeViduje

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pasaulio tautų teisuoliai. Kunigas Juozapas Gasiūnas Archyvuota kopija 2022-01-23 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Telšių rajono sakralas Archyvuota kopija 2022-01-23 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lauko Sodos Šv. Joakimo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Lauko Sodos Šv. Joakimo parapija (vyskupijos inf.)
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Bažnyčios turinčios Šv. apaštalo evangelisto Mato titulą.*
Koordinatės: 54°22′46″ š. pl. 23°31′51″ r. ilg.﻿ / ﻿54.37944°š. pl. 23.53083°r. ilg.﻿ / 54.37944; 23.53083

|  Krosnos Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Lazdijų |
| **Savivaldybė** | Lazdijų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Krosna |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1842 m. |
| **Stilius** | neorenesansas |

**Krosnos Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Krosnos miestelyje, 8 km į vakarus nuo Simno, prie kelio  **131**  Alytus–Simnas–Kalvarija .

Istorija
--------

Apie 1655 m. pastatyta ąžuolinė koplyčia. Ją aptarnavo Simno kunigas. Metrikų knygos rašytos nuo 1759 m. 1760 m. įkurta parapija.

1840–1842 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją 1843 m. konsekravo vyskupas Povilas Strašinskis. Bažnyčioje buvo įsikūręs „Žiburio" draugijos skyrius, 1911 m. įsteigta biblioteka – skaitykla. 1913 m. bažnyčia padidinta. 1915 m. Rusijos kariai pasiėmė varpus (seniausias lietas 1655 m.). 1938 m. įsigytas naujas varpas. 1959 m. parengta bažnyčios restauravimo ir remonto sąmata.

Architektūra
------------

Dabartinė Šv. Apaštalo Mato bažnyčia statyta 1842 m. Ji klasicistinio stiliaus, turinti ir renesanso stiliaus bruožų. Pagrindinį fasado portiką imituoja keturi piliastrai (kolonos pavidalo sienos kyšuliai) ir žemas trikampis frontonas. Virš jo abiejose pusėse kyšo bokštai (aliuzija į romantizmo stilių). Jie pristatyti 1913 m. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro. Į šventorių veda laiptai.

Nuorodos
--------

* Bažnytiniai dokumentai
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°42′59.93″ š. pl. 21°28′36.24″ r. ilg.﻿ / ﻿55.7166472°š. pl. 21.4767333°r. ilg.﻿ / 55.7166472; 21.4767333

|  Vėžaičių Šv. Kazimiero bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Gargždų |
| **Savivaldybė** | Klaipėdos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Vėžaičiai |
| **Adresas** | Gargždų g. 23 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1784 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Kazimiero bažnyčia.*
**Vėžaičių Šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vėžaičių miestelyje, 6 km į rytus nuo Gargždų, Skinijos (Minijos kairiojo intako) dešiniajame krante.

Istorija
--------

Vėžaičių dvarininkai Volmeriai 1784 m. pastatė medinę bažnyčią. 1804 m. įsigyti vargonai. Varpinėje yra 1816 m. lietas žalvarinis varpas.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų. Stačiakampio plano, su bokšteliu. Joje 5 altoriai. Šventoriuje palaidoti Vėžaičiuose nuo 1972 m. klebonavęs Vytautas Motekaitis (1914–1991 m.), ir nuo 1996 m. klebonavęs kun. Vytautas Skiparis (1954–2006 m.). Šventoriuje stovi medinė varpinė. Kun. Vytauto Skipario klebonavimo metais (1996–2006 m.) buvo pakeistas bažnyčios ir varpinės stogas, perdažyta bažnyčia. Nuo 2007 m. yra sutvarkyti vidaus altoriai, perdažyti suolai, sienos. Iki 2013 m. Vėžaičių parapija buvo aptarnaujama Gargždų parapijos kunigų. Nuo 2013 m. šventovės rektoriumi yra kun. Viktoras Daujotis.
Koordinatės: 54°42′20.73″ š. pl. 23°7′6.99″ r. ilg.﻿ / ﻿54.7057583°š. pl. 23.1186083°r. ilg.﻿ / 54.7057583; 23.1186083


|  Mažučių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Vilkaviškio |
| **Savivaldybė** | Vilkaviškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Mažučiai |
| **Pastatyta** | 1991 |
| **Stilius** | akmuo |

**Mažučių koplyčia** – originali lauko akmenų koplyčia, talpinanti iki 100 žmonių, esanti Mažučių kaime (Pilviškių seniūnija, Vilkaviškio rajonas). Patogiai pasiekiama iš kelio  **136**  Vinčai–Pilviškiai–Vilkaviškis , nuo Opšrūtų, apie 3 km šiaurės vakarų kryptimi pagal nuorodą **Mažučių šaltinėlis**. Stovi laukymės pakraštyje, prie Alksnės upelio, šalia praeina geležinkelio linija Kaunas–Kybartai. 

Garsėja čia esančiu stebuklingu šaltinėliu, jo negendančiu vandeniu, be to, sakoma, turinčiu gydomųjų savybių. Yra padarytas priėjimas įsipilti vandens. Vieta garsėja legendomis, laikoma, jog čia apsireiškusi Švč. Mergelė Marija, todėl ji koplyčioje iškilmingai pagerbiama kaip Malonių Versmė kiekvieno mėnesio paskutinį šeštadienį. Viena iš katalikiškos piligrimystės vietų Vilkaviškio vyskupijoje.

Istorija
--------

Medinė koplytėlė
Iki II Pasaulinio karo šioje vietoje stovėjo medinė koplytėlė, joje buvo laikomos šv. Mišios. 1944 m. koplytėlė buvo sugriauta. Ąžuolo lapų nuolaužos tebesaugomos Alksnėnų bažnyčioje. Po karo atstatyta medinė koplytėlė.

1991 m. pastatyta akmeninė koplyčia. 1995 m. vasarą šalia įrengtas takas su 14 Švč. Mergelės Marijos Skausmo ir Džiaugsmo paslapčių koplytstulpių. Laukymės pakraštyje išlikusi senoji medinė koplytėlė, netoliese stūkso atminimo akmuo kraštietei poetei Juzei Liudai Augustaitytei-Vaičiūnienei.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Alksnėnai // piligrimai.lt
2. ↑

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Švč. Mergelės Marijos apsireiškimų vietos Lietuvoje
* Švč. Mergelės Marijos šaltinėliai[neveikianti nuoroda]
* Mažučių šaltinėlis (*suduvosgidas.lt*)
* Mažučių koplyčia (*eFoto.lt*)
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
Koordinatės: 54°58′26″š. pl. 24°00′33″r. ilg.﻿ / ﻿54.973751°š. pl. 24.009036°r. ilg.﻿ / 54.973751; 24.009036


|  Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Kauno II |
| **Savivaldybė** | Kauno rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lapės (Kaunas) |
| **Adresas** | Mokyklos g. 2b |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1639 m. |
| **Stilius** | renesansas |

**Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lapių gyvenvietėje, Neries dešiniajame krante, prie kelio  **232**  Vilijampolė–Žeimiai–Šėta .

Lapių bažnyčios centrinis altorius
Bažnyčia 2015 m.

Istorija
--------

1639 m. Žemaičių kaštelionas Jonas Alfonsas Liackis ir žmona Joana Lapėse pastatė mūrinę bažnyčią, paskyrė kunigui pyliavą iš Lapių dvaro ir dovanojo Masteikių kaimą; įkurta parapija. Vėlesni Lapių savininkai bažnyčios nerėmė. 1732 m. ji tapo Karmėlavos filija. 1755 m. atimtas ir Masteikių kaimas.

1893 m. prašyta valdžios leisti padidinti bažnyčią. Po pakartotinių prašymų leidimas gautas tik 1898 m. Kunigas Andrius Rakauskas su parapijiečiais 1899 m. bažnyčią atnaujino ir padidino. Iki 1908 m. bažnyčioje įrengti Šv. Kazimiero ir Šv. Juozapo vitražai (aut. Vladislovas Pšibitnevskis, pagaminti Kauno dirbtuvėse). Tik 1926–1928 m. bažnyčioje pamaldos pradėtos laikyti lietuviškai. Apie 1935 m. klebonas Jonas Juodeika prie pradžios mokyklos įsteigė biblioteką-skaityklą.

1988 m. atliktas remontas. 1997 m. klebonas R. Skrinskas su parapijiečiais atnaujino bažnyčios išorę, o 1998 m. – vidų, vitražus ir altorius. Kultūros departamentas skyrė lėšų šlaito tvirtinimui ir šventoriaus tvorai.

Architektūra
------------

Bažnyčia turi renesanso architektūros bruožų, tačiau presbiterijos arka primena gotiką. Pamatai: akmens mūro. Sienos: molio plytų mūro, tinkuotos. Stogas: dvišlaitis, medinės konstrukcijos, dengtas skarda. Bažnyčia beveik kvadratinio plano, trinavė, halinė. Pagrindinis fasadas simetriškas. Ašyje išsikiša bokštas, kurio viršutinis tarpsnis yra medinis. Arka atskiria presbiteriją. Bokšto apatinį tarpsnį dengia kryžminiai skliautukai. Altoriai XIX a. neobarokinių formų.

Slenkantis šlaitas
------------------

2015 m. vasario 27 d. nuslinko dalis bažnyčią juosiančios tvoros. Dėl nestabilaus stataus šlaito keliamos grėsmės bažnyčiai, šalia pastatytas įspėjamasis ženklas. Prieš dešimtmetį bažnyčios šventorius buvo sutvirtintas – į 6 m gylį buvo sukalta 12 polių, kurie tarpusavyje sujungti metaliniu tinklu. Nors situacija kiek pagerėjo, tačiau problema iš esmės nebuvo išspręsta.

2018 m. birželį, po kelerių metų pertraukos, titulinius atlaidus Lapių parapija vėl šventė su procesija sutvarkytame šventoriuje aplink bažnyčią.

Galerija
--------

* Bažnyčios varpas
* Bokštelio kryžius
* Pažeista tvora, 2015 m.
* Sutvarkyta tvora visu perimetru, 2018 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Priėmė sprendimą dėl pavojuje atsidūrusios Lapių bažnyčios
2. ↑  Lapėse bandoma gelbėti bažnyčią

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos svetainė
* Lapių bažnyčios kronika
Koordinatės: 54°14′09″š. pl. 23°30′49″r. ilg.﻿ / ﻿54.23578°š. pl. 23.51361°r. ilg.﻿ / 54.23578; 23.51361

|  Lazdijų Šv. Onos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Lazdijų |
| **Savivaldybė** | Lazdijų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lazdijai |
| **Adresas** | Dainavos g. 7 |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų ir plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1895 m. |
| **Stilius** | neobarokas |

 *Kitos reikšmės – Šv. Onos bažnyčia.*
**Lazdijų Šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lazdijuose.

Istorija
--------

2014 m. ruduo
Pirmoji bažnyčia pastatyta apie 1560 m. kapinėse. Jai 1570 m. skirti Ivaškevičių (vėliau Pudziškės) ir Šadžiūnų kaimai (14 valakų). 1570 m. minima parapinė mokykla. 1652 m. pastatyta nauja bažnyčia, po 1760 m. – kita. Jai 1774 m. pristatyti 2 bokštai. 1870 m. bažnyčia uždaryta (1874 m. nugriauta), pastatyta laikina. 1886 m. sudegė ir vėl pastatyta kita laikina bažnyčia (nugriauta 1896 m.).

1861 m. parengtas mūrinės bažnyčios projektas. Jo atsisakius, 1867 m. architektas Feliksas Lipskis suprojektavo kitą bažnyčią. Leidimas statyti gautas 1886 m. Dabartinė mūrinė bažnyčia pastatyta 1894–1895 m. Statybai vadovavo Aleksandras Aleris iš Suvalkų. Bažnyčioje sumontuoti garsaus lietuvių meistro Jono Garalevičiaus pagaminti vargonai.

Bokštelio kryžius
Bažnyčioje 1895 m. pradėta giedoti lietuviškai. Lenkiškai kalbantys miestelėnai trukdydavo besimeldžiantiems, keldavo muštynes. Dėl to bažnyčia 1896 m. kurį laiką buvo uždaryta. Lazdijuose 1898 m. lankėsi vyskupas Antanas Baranauskas, gal tada jis bažnyčią konsekravo. 1908 m. įsikūrė „Žiburio" draugijos skyrius, įsteigta biblioteka. 1931 m. pastatyta mūrinė klebonija (1949 m. nacionalizuota). 1937 m. birželio 27 d. Lazdijuose įvyko bažnytinių chorų dainų šventė. Lazdijų klebonas Bernardas Čepulis 1950 m. ištremtas (mirė tremtyje).

Architektūra
------------

Bažnyčia neobarokinė, stačiakampio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su geležinėmis grotomis ir plytų mūro stulpais. Šventoriuje palaidotas Lazdijų klebonas dekanas Vaclovas Strimaitis (1905–1982 m.), istorikas.

Nuorodos
--------

* Bažnyčios vargonai[neveikianti nuoroda]
* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2016-01-19 iš Wayback Machine projekto.
* Bažnytiniai dokumentai
Koordinatės: 56°15′47″š. pl. 23°28′13″r. ilg.﻿ / ﻿56.262987°š. pl. 23.470195°r. ilg.﻿ / 56.262987; 23.470195

|  Mergiūnų koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Joniškio |
| **Savivaldybė** | Joniškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Mergiūnai |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | po 1930 m. |

**Mergiūnų Šv. Izidoriaus koplyčia** – mūrinė koplyčia Joniškio rajone, Joniškio seniūnijoje, Mergiūnų kaimo kapinėse. Pasiekiama nuo plento  **153**  Joniškis–Žagarė–Naujoji Akmenė  šiauriau Kalnelio žvyrkeliu pasukus apie 1 km į pietvakarius.

Koplyčia yra Joniškio rajono „Piligrimų kelyje", šalia pastatyta informacinė lenta. Koplyčiai suteiktas Šv. Izidoriaus vardas.

Istorija
--------

2015 m.
Mergiūnų Šv. Izidoriaus koplyčia buvo pradėta statyti 1930 m. kraštiečio Ignaco Jurevičiaus iniciatyva ir pastangomis. Pastatęs koplyčią, Jurevičius ją padovanojo Joniškio parapijos bažnyčiai su sąlyga, kad kasmet čia bus laikomi Šv. Izidoriaus atlaidai. Po II pasaulinio karo Mergiūnų koplyčia buvo pradėta niokoti. Koplyčia 1995 m. buvo restauruota ir prikelta naujam gyvenimui.

Mergiūnų kaimelyje belikusios vos kelios sodybos. Sovietmečiu koplyčioje buvo sandėlis, kaime veikė lentpjūvė, buvo ferma, tvenkinys. Šiandien viso to jau nelikę. Mergiūnai ribojasi su Maldeniais. Maldenių bendruomenė, nusprendusi, kad jų kaime nėra tokių vertingų architektūros objektų, kaip gretimo Mergiūnų kaimo koplyčia, nusprendė 2007 m. suremontuoti šį sakralinį pastatą. Maldenių kaimo bendruomenė kasmet kraštiečių susiėjimą rengia prie Mergiūnų koplyčios. Šioje koplyčioje kasmet vyksta atlaidai, po kurių ten pat šalia esančioje R. ir I. Laucių sodyboje jau daugiau kaip dešimtmetį organizuojami kraštiečių susiėjimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vyskupas Izidorius Sevilietis (560–636)
2. ↑  Maldeniškiai remontuos Mergiūnų koplyčią

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mergiūnų koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Šv. Izidoriaus įkurtuvės po atlaidų
* Mergiūnų Šv. Izidoriaus koplyčia Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
|  Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (Lenkija) |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Lomžos |
| **Dekanatas** | Lapių |
| **Savivaldybė** | Lapių valsčius (Balstogės apskritis) |
| **Gyvenvietė** | Lapiai (Palenkės vaivadija) |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1985 m. |

**Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** (lenk. *Kościół św. Jana Chrzciciela w Łapach*) – Romos katalikų bažnyčia šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje, Lapių valsčiuje, Lapių mieste. Bažnyčia priklauso Lapių Šv. Jono Krikštytojo parapijai. Bažnyčioje yra trys navos. Bažnyčios ilgis 28,5 m; plotis 18 m ir aukštis 27,5 metrai.

Istorija
--------

1983 m. šioje vietovėje pastatyta medinė koplyčia. 1983 m. pradėtos bažnyčios statybos, kurios buvo užbaigtos 1985 metais. Bažnyčiai suteiktas Jono Krikštytojo vardas.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lapių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia (Lenkija)** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos tinklalapis (lenk.) Archyvuota kopija 2015-06-13 iš Wayback Machine projekto.;
* Aprašymas apie parapiją (lenk.) Archyvuota kopija 2012-08-04 iš Archive.is projekto.
Koordinatės: 55°59′10″š. pl. 24°50′06″r. ilg.﻿ / ﻿55.986156°š. pl. 24.835047°r. ilg.﻿ / 55.986156; 24.835047


|  Kuprių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Biržų |
| **Savivaldybė** | Biržų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kupriai (Vabalninkas) |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1746 m. |

**Kup­rių Šv. Sta­nis­lo­vo kop­ly­čia** – kapinių koplyčia, esanti Kupriuose, Biržų rajone, 5 km į vakarus nuo Vabalninko, netoli kelio  **1316**  Kučgalys–Kupreliškis–Lamokai . Koplyčią supa veikiančios kaimo kapinės.

Priklauso Vabalninko Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapijai, įtraukta į turistinį maršrutą „Biržų krašto medinės bažnyčios ir koplyčios". Vyksta tradiciniai Šv. Sta­nis­lo­vo atlaidai, sukviečiantys esamus ir buvusius kraštiečius. Atlaiduose ne kar­tą da­ly­va­vo mon­sin­jo­ras Ka­zi­mie­ras Va­si­liaus­kas (šiose kapinėse palaidoti jo tėvai), tuo­me­ti­nis Panevėžio vyskupas Jonas Kauneckas, ki­ti dva­si­nin­kai.

Istorija
--------

Is­to­ri­niai šal­ti­niai tei­giama, jog Kup­rių Šv. Sta­nis­lo­vo kop­ly­čia pa­sta­ty­ta vietos gyventojų 1746 m. Anksčiau buvo priimta mi­ru­sį­jį at­ly­dė­ti į kop­ly­tė­lę ir pa­lik­ti vie­ną. Ar­ti­mie­ji na­muo­se ruoš­da­vo­si lai­do­tu­vėms. Lai­do­ji­mo tra­di­ci­jos ilgainiui pasikeitė. Mi­ru­sie­ji šar­vo­ja­mi bend­ruo­me­nės, lai­do­ji­mo na­muo­se. Bet kar­tais pa­gei­dau­ja­ma, kad ve­lio­nio kars­tas dar bū­tų įnešamas į kop­ly­tė­lę. Au­ko­ja­mos ge­du­lin­gos Mi­šios. Jau­na­ve­džiams Kup­rių Šv. Sta­nis­lo­vo kop­ly­tė­lė­je ku­ni­gai tei­kia San­tuo­kos sak­ra­men­tą. Pir­mo­ji iš­kil­min­ga ce­re­mo­ni­ja vy­ko 2010 m.

Po 35 metų pertraukos, 2014 m. atliktas koplyčios remontas.

* Priekyje – uždaras prieangis
* Galinė dalis

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vabalninko Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapija Archyvuota kopija 2010-06-18 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Biržų TIC maršrutai Archyvuota kopija 2014-10-29 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kuprių koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Šv. Stanislovo atlaidų šauksmas