recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°55′02″š. pl. 21°04′35″r. ilg.﻿ / ﻿55.917112°š. pl. 21.076357°r. ilg.﻿ / 55.917112; 21.076357

|  |
| --- |
| **Palangos pradinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Palangos pradinė mokykla herbas|center|100px]] |
| Palangos pradinė mokykla |
| **Adresas** | Virbališkės takas 4, Palanga |
| **Direktorius(-ė)** | Nijolė Sabaliauskienė |
| **Mokinių skaičius** | 100 |
| **Įkūrimo data** | 1991 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** | 31 (2022) |
| **Pedagogų skaičius** | 14 |

Vienas iš mokyklos fasadų
**Palangos pradinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla, esanti Palangoje, Virbališkės take 4, vykdanti pradinio ugdymo programą. Įstaigos kodas 190275328.

Istorija
--------

Palangos pradinė mokykla pradėjo veikti 1991 m. rugsėjo 1 d. buvusiuose Moksleivių namuose. Mokslo metus pradėjo 18 klasių komplektų. 1992 m. mokyklą baigė I laida – 65 mokiniai.

Nuo pirmųjų metų mokyklai pradėjo vadovauti direktorė Angelina Komarova. Jos iniciatyva ši pradinė mokykla buvo pirmoji Palangos mieste, kuri priėmė specialiųjų poreikių vaikus. Nuo 1998 m. su Simrishamno miesto (Švedija) specialiaisiais pedagogais buvo vykdomas bendras projektas, pagal kurį pradinės mokyklos mokytojai ir tėvų atstovai lankėsi Švedijoje, kur susipažino su specialiojo ugdymo įstaigų veikla.

1994 m. palydint III ketvirtokų laidą išleistas pirmasis laikraščio „Mano mokykla" numeris. Laikraštis skirtas surašyti mokyklos ugdytinių bei pedagogų pasiekimams, laimėjimams, mokinių bei jų tėvų atsiliepimams apie mokymo įstaigą, atspindėti mokinių kūrybines veiklas. 2014 m. išleistas jubiliejinis, dvidešimtasis „Mano mokykla" numeris. 

1995 m. įsigalėjo tradicija mokyklos klasėms suteikti vaizdingus vardus. Nuo šiol kiekvienais metais būsimieji pirmokai žengė ne į pirmą „a" ar „b", o į išskirtinį pavadinimą turinčią klasę: „Aušros", „Šilo", „Šaltinio", „Boružėlių" ir pan.

Direktoriai
-----------

* Angelina Komarova (1991-2012)
* Vaida Kaikarienė (2013-2016)
* Nijolė Sabaliauskienė (2022-dabar)

Architektūra
------------

Mokyklos pastatas pasižymi išskirtine architektūra (arch. Irena Likšienė ir Gintautas Likša). Jis sujungtas su Palangos observatorijos bokštu, kurį puošia Klaipėdos laivų gamykloje pagamintas kupolas. Mokyklos pastato išsiskirtinumą išryškina viršutinė dalis, kurios masyvumą pabrėžia kolonos ir įtrauktas pirmasis aukštas, būdingas vėlyvajam modernizmui.

Architektų užmojai buvo didingi – šioje vietoje planuota sukurti dabartinio Disneilendo atitikmenį su observatorija. Projekte, be observatorijos, jie suprojektavo ir daugiau: dekoratyvinius lauko baseinus, vidaus ir lauko amfiteatrus, žiemos sodą ir kt.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Palangos pradinė mokykla *aikos.smm.lt*
2. ↑  Palangos pradinė mokykla. Istorija *palangospradine.lt*
3. 1 2  Pastatai kalba. 4. Palangos pradinė mokykla Archyvuota kopija 2022-08-21 iš Wayback Machine projekto. *pastataikalba.lt*

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė
* Sąrašas:Lietuvos pradinės mokyklos
| **Cystoderma amianthinum** |
| --- |
| Amiantinė šlakabudė (*Cystoderma amianthinum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Agarikiečiai  *( Agaricales)* |
| Šeima: | Pievagrybiniai  *( Agaricaceae)* |
| Gentis: | Šlakabudė  *( Cystoderma)* |
| Rūšis: | Amiantinė šlakabudė  *( Cystoderma amianthinum)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Amiantinė šlakabudė** (*Cystoderma amianthinum*) – pievagrybinių (*Agaricaceae*) šeimos, šlakabudžių (*Cystoderma*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**

Spygliuočių miškai, retai lapuočių miškai.

* **Augimo laikas**

Vasara, ruduo.

* **Pagrindiniai požymiai**

Kepurėlė grūdėta, kotas kepurėlės spalvos, plaušuotas.

Vaisiakūniai smulkūs. Kepurėlė 2–3 cm skersmens, paplokščia, su gūbreliu, mulkiai, plaušuotai grūdėta, pakraščiai su baltais, gelsvais dalinio apvalkalo likučiais, nuo šviesos ochriškai geltonos, oranžinės, išblunkančios iki gelsvos spalvos. Lakšteliai balti, siauri, tankūs, seni - gelsvi, priaugtiniai. Kotas 4–8×0,3–0,5 cm, su nežymiu žiedeliu, virš kurio lygus, švelniai taškuotas, žemiau jo, kaip ir kepurėlė - grūdėtas, plaušuotas. Trama plona, gelsva, rusvai gelsva, nemalonaus kvapo ir skonio. Sporos mažos - 4–6×3–4,5 μm.

**Būdingi požymiai:** vaisiakūniai plaušuoti, geltonai ochrinės spalvos, sporos amiloidinės.

Auga pavieniui, grupelėmis tarp samanų. **Nevalgoma**. Labai dažna, kur kas dažnesnė nei grūdėtoji ar cinoberinė šlakabudės.

Literatūra
----------

Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 211 psl.

Nuorodos
--------

* Amiantinės šlakabudės nuotraukos


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Amiantinė šlakabudė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°55′16″š. pl. 21°05′02″r. ilg.﻿ / ﻿55.921119°š. pl. 21.083778°r. ilg.﻿ / 55.921119; 21.083778

|  |
| --- |
| **Palangos „Baltijos" pagrindinė mokykla** |
| Palangos „Baltijos" pagrindinė mokykla herbasPalangos „Baltijos" pagrindinė mokykla herbas |
| Palangos „Baltijos" pagrindinė mokykla |
| **Adresas** | Sodų g. 50, Palanga |
| **Direktorius(-ė)** | Alvydas Kniukšta |
| **Mokinių skaičius** |  |
| **Įkūrimo data** | 1989 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 59 |

Mokyklos pastatas
**Palangos „Baltijos" pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Palangoje, Sodų g. 50, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190274945.

Mokyklos veiklos prioritetas – mikrorajono bendruomenės ugdymo ir kultūros centro sukūrimas. Mokykla, tenkindama bendruomenės poreikius, daug dėmesio skiria neįgaliųjų ugdymui ir integracijai, palaiko ryšius su stačiatikių bažnyčia, rusų bendruomene. Mokykla skiria patalpas saviveiklininkams, leidžia užsiiminėti sportininkams.

Istorija
--------

Buvusi Palangos 3-ioji vidurinė mokykla, įsteigta 1989 m.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Metai** | **Mokinių skaičius** | **Abiturientai** |
| 1989–1990 | 990 | 24 |
| 1990–1991 | 1127 | 14 |
| 1991–1992 | 773 | 25 |
| 1992–1993 | 783 | 41 |
| 1993–1994 | 837 | 36 |
| 1994–1995 | 875 | 36 |
| 1995–1996 | 903 | 43 |
| 1996–1997 | 904 | 54 |
| 1997–1998 | 909 | 76 |
| 1998 – 1999 | 888 | 72 |
| 1999–2000 | 843 | 74 |
| 2000–2001 | 798 | 81 |
| 2001–2002 | 750 | 64 |
| 2002–2003 | 772 | 54 |
| 2003–2004 | 802 | 74 |
| 2004–2005 | 809 |  |
|

Direktoriai
-----------

* 1989 m. Salomėja Slaboševičienė
* 2006 m. Alvydas Kniukšta

Šaltiniai
---------

1. ↑  Palangos Baltijos pagrindinė mokykla *aikos.smm.lt*
2. ↑  *Palangos bendrojo lavinimo švietimo įstaigų istorija*. *zemaitiuzeme.lt*

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė
| **Inija Trinkūnienė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1951 m. spalio 25 d. (71 metai)Kelmė |
| Sutuoktinis (-ė) | Jonas Trinkūnas |
| Vaikai | Rimgailė, Vėtra, Ugnė, Indrė |
| Religija | senasis baltų tikėjimas |
| Lietuvos vyriausiausioji krivė |
| Ėjo pareigas | 2015 –  |
| Pirmtakas | Jonas Trinkūnas |
|  |
| Veikla | folkloristika, etnologija |
|  |
| Alma mater | 1974 m. Vilniaus universitetas |

**Inija Trinkūnienė** (1951 m. spalio 25 d. Kelmėje) – Lietuvos etnologė, folkloristė, kultūros sociologė, psichologė, folkloro grupės „Kūlgrinda" vadovė, senojo lietuvių tikėjimo bendruomenės „Romuva" vyriausioji krivė.

Biografija
----------

1969 m. baigė Kelmės vidurinę mokyklą. 1974 m. Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete baigė psichologijos studijas, įgijo psichologės specialybę. Nuo 1974 m. dirba sociologe Lietuvos kultūros tyrimų institute. 1990 m. kartu su savo vyru, Jonu Trinkūnu įkūrė lietuvių apeiginio folkloro grupę „Kūlgrinda". 2015 m. po savo vyro mirties buvo įšventinta „Romuvos" vyriausia krive.

Savo mokslinės karjeros metu užsiima etninės kultūros sklaidos ir raiškos tyrimais. I. Trinkūnienė yra paskelbusi per 60 mokslinių straipsnių, dalyvauja Lietuvos ir užsienio konferencijose. Nuo 2004–2013 m. ji buvo Etninės kultūros globos tarybos prie Lietuvos Respublikos Seimo žinovė.

Vyras Jonas Trinkūnas (1939–2014 m.) Lietuvos etnologas, folkloristas, religijotyrininkas, iki savo mirties buvo senojo lietuvių tikėjimo bendruomenės „Romuva" vyriausiasis krivis. Dukros Rimgailė, Vėtra, Ugnė, Indrė.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  15min: Vilniaus Gedimino kalne įšventinta Lietuvos Romuvos Krivė.

Nuorodos
--------

* „Protėvių pasaulėjauta ir dabartis" Inijos Trinkūnienės pokalbis su Jonu Vaiškūnu apie „Kūlgrindos" ir „Romuvos" istoriją.
**Indianos teritorija** – istorinė organizuota inkorporuota Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija. Įkurta 1800 m. ir gyvavo iki Indianos valstijos pripažinimo. Pirmasis teritorijos gubenatorius – JAV prezidentas Viljamas Harisonas.

Istorija
--------

1800 m. liepos 4 d. oficialiai įkurta Indianos teritorija. 1805 m. JAV prezidentas ir Indianos teritorijos gubernatorius William Henry Harrison pasirašė Griuslendo sutartį su vietinių indėnų kariniais lyderiais, kuri leido išsipirkti indėnų teritorijas ir inkorporuoti į Indianos žemes.

1805 m. birželio 30 d. nuo Indianos atsiskyrė naujai įkurta Mičigano teritorija. Tų pačių metų gruodžio 12 d. Indianos teritorijai suteikta teisė deleguoti atstovus į Jungtinių Valstijų Kongresą. 1809 m. kovo 1 d. Indianos teritorija dar labiau sumažėjo, kuomet nuo jos atsiskyrė naujai įkurta Ilinojaus teritorija. Tų pačių metų rugsėjo 30 d. pasirašyta Fort Veino sutartis, kuri perleido dar daugiau indėnų žemių Indianos ir Ilinojaus teritorijoms. 1811 m. teritorijoje vyko Tekumzės karas.

1816 m. įteisinta Indianos konstitucija. Tų pačių metų birželį įkurta ir pripažinta Indianos valstija, o lygi tol gyvavęs Indianos teritorijos politinis darinys panaikintas.

1810 m. teritorijos populiacija siekė 24520 gyventojų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Population of the States and Counties of the United States: 1790–1990
| **Algis Mačiulis** |
| --- |
| Gimė | 1955 m. rugpjūčio 21 d. (67 metai) |
| Vaikai | Mindaugas |
|  |
| Veikla | Lietuvos pedagogas, Šiaulių rajono savivaldybės visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos centro sąjungaLiberalų ir centro sąjungaLietuvos Respublikos liberalų sąjūdis |
|  |
| Alma mater | Vilniaus pedagoginis institutas |

**Algis Mačiulis** (g. 1955 m. rugpjūčio 21 d.) – Lietuvos pedagogas, Šiaulių rajono savivaldybės visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1973 m. baigė Šiaulių Juliaus Janonio vidurinę mokyklą, 1976 m. – Vilniaus pedagoginį institutą. 

1976–1978 m. Vilniaus miesto Lenino rajono vaikų klubo prie Butų ūkio tarnybos vadovas. 1978–1983 m. Šiaulių rajono Gruzdžių Augustino Griciaus vidurinės mokyklos mokytojas. 1983–1984 m. Šiaulių 29-osios profesinės technikos mokyklos dėstytojas. 1984–1995 m. Šiaulių medicinos mokyklos dėstytojas, Šiaulių raj. Švietimo ir sporto skyriaus vedėjo pavaduotojas. 1995–2015 m. Šiaulių raj. Meškuičių vidurinės mokyklos direktorius.

2015–2019 m. Šiaulių rajono vicemeras.

1995 m. Lietuvos centro sąjungos Šiaulių raj. skyriaus narys, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Šiaulių raj. skyriaus pirmininko pavaduotojas. Nuo 2006 m. Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio narys. 2011 m. Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narys, mandato atsisakė.

Sūnus Mindaugas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai[neveikianti nuoroda]
4. ↑  Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenys Archyvuota kopija 2007-03-02 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°27′22.96″ š. pl. 22°52′35.23″ r. ilg.﻿ / ﻿55.4563778°š. pl. 22.8764528°r. ilg.﻿ / 55.4563778; 22.8764528

Prie akmens permestas tiltelis
**Skirtino akmuo** – geologinis gamtos paveldo objektas, esantis Paskirtinio kaime, Nemakščių sen. Raseinių raj. Riedulys paskelbtas gamtos paminklu 1974 m.

Dalį akmens skalauja vanduo
Akmuo stūkso Raseinių miškų urėdijos Viduklės g-jos (3 kv.) teritorijoje, netoli Skirtino ir Jaujupio upelių santakos. Objektas nuorodomis nepažymėtas. Pasiekiamas pagal kelio ženklus, vedančius iš kelio  **2121**  Lioliai–Žalpiai–Viduklės GS  link Molavėnų piliakalnių. Pervažiavus Paskirtinyje gilų Jaujupio slėnį, sukama į dešinę link piliakalnių, o važiuojant tiesiai apie 0,7 km, – pasiekiama pirmoji Molavėnų kaimo sodyba. Apie 100 m prieš ją, pasukus į kairę ir paėjus 100 m per ganyklą, nusileidžiama apaugusiu krūmais šlaitu prie akmens. 

Riedulys yra Pašešuvio kraštovaizdžio draustinyje. Jis iš dalies guli raizgytoje Jaujupio, dešiniojo Šešuvies intako, vagoje. Per ją permestas arkinis tiltelis leidžia apžiūrėti akmenį iš visų pusių. 

Akmuo apipintas padavimais ir pasakojimais. Pasak vieno iš jų, velnias nešęs tą akmenį ir ketinęs užmesti ant Molavėnų, tačiau to padaryti nepavyko, nes pametė jį bešokdamas per upelį...

Duomenys
--------

* Ilgis – 7,25 m
* Plotis – 6,08 m
* Aukštis – 2,32 m
* Apimtis ties žeme – 20,65 m

Nuorodos
--------

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras Archyvuota kopija 2021-01-26 iš Wayback Machine projekto.
* Raseinių rajono lankytinos vietos[neveikianti nuoroda]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRaseinių rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Dubysos regioninis parkas • Tytuvėnų regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Balčios hidrografinis • Dubysos ichtiologinis • Jukainių geomorfologinis • Pašešuvio kraštovaizdžio • Praviršulio tyrelio botaninis-zoologinis |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Blinstrubiškio miško |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Akmenės akmuo • Rinkšelių akmuo • Skirtino akmuo |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Dubenuotas akmuo • Gražusis Plauginių miško ąžuolas • Julinų dvaro liepų alėja • Kengių liepa • Lelyko atodanga • Mikalojaus Daukšos ąžuolas • Molavėnų ąžuolas • Pakalniškių akmuo • Pašešuvio tufų atodanga • Pšemislo Neveravičiaus uosis • ~~Vienišoji Zvėgių miško pušis~~ |

 |
| RK2903 |
| --- |
| **Rimšoniai-Klovainiai-Rozalimas** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 16,85 km |
| Pradžia | Rimšoniai |
| Pabaiga | Rozalimas |
| Apskritys | Šiaulių |
| Miestai | Klovainiai, Rozalimas |

**RK2903** – rajoninis kelias, jungiantis Rimšonius, Klovainius ir Rozalimą. Kelio ilgis – 16,85 km, visas kelias yra asfaltuotas.

Kelias prasideda Rimšoniuose, sankryžoje su  **2910**  Petrašiūnai–Titoniai–Gailioniai . Kelias eina Pakruojo rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Rimšoniai, Balsiai, Palašmenis, Klovainiai, Moniūnai, Rozalimas. Kelias baigiasi Rozalime, sankryžoje su  **2906**  Rozalimas–Plaučiškiai–Pakalniškiai . Ties Palašmeniu kelias kerta  **150**  Šiauliai–Pakruojis–Pasvalys , Klovainiuose iš kelio atsišakoja  **2930**  Klovainiai–Deglėnai–Valmoniai  ir įsilieja  **2909**  Pakruojis–Klovainiai , ties Klovainiais įsilieja  **2919**  Klovainių aplinkkelis , ties Rozalimu kelias kerta  **149**  Smilgiai–Pakruojis .

Išnašos
-------

1. ↑ . Vilnius21.lt. Nuoroda tikrinta 2022-08-18.

v • a • r **Pakruojo apylinkių rajoniniai keliai** 

2901 - 2902 - 2903 - 2904 - 2905 - 2906 - 2907 - 2908 - 2909 - 2910 - 2911 - 2912 - 2913 - 2914 - 2915 - 2916 - 2917 - 2918 - 2919 - 2920 - 2921 - 2922 - 2923 - 2924 - 2925 - 2926 - 2927 - 2928 - 2929 - 2930 - 2931 - 2932 - 2933
**Injunktyvas** − senovės indoiranėnų kalbų, pavyzdžiui, sanskrito, veiksmažodžio forma, panaši į aoristą ir būtąjį nebaigtinį laikus, nes sudaroma su antrinėmis galūnėmis, tačiau, kitaip negu būtasis nebaigtinis laikas, neturinti augmento. Pasak K. Hofmano (vok. *K. Hoffmann*), injunktyvas laiko ir nuosakos kategorijų atžvilgiu buvo neutralus. Nėra vieningos nuomonės ar injunktyvas priskirtinas indoeuropiečių prokalbei.

Injunktyvo veiksmažodžiai paprastai būdavo vartojami pagrindiniame sakinyje. Jų reikšmė artima konjunktyvui ir liepiamajai nuosakai, gali reikšti ketinimą: skr. índrasya nú vīryā̀ṇi prá vocam 'Štai apie Indros žygdarbius papasakosiu'.

Injunktyvas buvo būtinas su neigiama liepiamąja nuosaka („nedaryk!"). Vėlesniuose sanskrito tekstuose jis vartojamas tik po neiginio *mā́* 'ne'.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Villanueva Svensson, M. (2016). *Indoeuropiečių kalbotyros pagrindai. Antras pataisytas ir papildytas leidimas*. Vilnius: Vilniaus universitetas. p. 140. ISBN 978-609-459-788-6.
| RK3108 |
| --- |
| **Tetirvinai-Kiemėnai** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 16,4 km |
| Pradžia | Tetirvinai |
| Pabaiga | Kiemėnai |
| Apskritys | Panevėžio |

**RK3108** – rajoninis kelias, jungiantis Tetirvinus ir Kiemėnus. Kelio ilgis – 16,4 km, visas kelias yra asfaltuotas.

Kelias prasideda Vaškuose, sankryžoje su  **209**  Joniškis–Žeimelis–Pasvalys . Kelias eina Pasvalio rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Tetirvinai, Manikūnai, Namišiai, Kiemėnai. Kelias baigiasi Kiemėnuose, sankryžoje su  **3105**  Saločiai–Kiemėnai–Didysis Plonėnas .

Išnašos
-------

1. ↑ . Vilnius21.lt. Nuoroda tikrinta 2022-07-21.

v • a • r **Pasvalio apylinkių rajoniniai keliai** 

3101 - 3102 - 3104 - 3105 - 3106 - 3107 - 3108 - 3109 - 3110 - 3111 - 3112 - 3113 - 3114 - 3115 - 3116 - 3117 - 3118 - 3119 - 3120 - 3121 - 3122 - 3123 - 3124 - 3125 - 3126 - 3127 - 3128 - 3129 - 3130 - 3131 - 3132 - 3133 - 3134 - 3135 - 3136 - 3137 - 3138 - 3139 - 3140 - 3141 - 3142 - 3143 - 3144
| **Aphelenchoides fragariae** |
| --- |
|  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Apvaliosios kirmėlės  *( Nematoda)* |
| Klasė: | *Secernentea*  *( Secernentea)* |
| Būrys: | *Aphelenchida*  *( Aphelenchida)* |
| Šeima: | *Aphelenchoididae*  *( Aphelenchoididae)* |
| Gentis: | *Aphelenchoides*  *( Aphelenchoides)* |
| Rūšis: | Žemuoginis nematodas  *( Aphelenchoides fragariae)* |

 |

**Žemuoginis nematodas** (*Aphelenchoides fragariae*) – Aphelenchoididae šeimos kirmėlė.

Tai nedidelė, iki 1 mm ilgio kirmėlaitė. Žemuoginiais nematodais apkrėstos žemuogės nustoja augusios, lapkočiai, lapai, žiedkočiai ir žiedai iškrypsta, neišsivysto. Augalas auga prastai ir pasidaro panašus į žiedinį kopūstą. Tokie augalai nedera, ant lapų atsiranda raudonų dėmių. Užveisiant veislyną reikia laikytis sėjomainos ir į tą pačią vietą jas sodinti tik po 4-5 metų.[1]

Kovos priemonės
---------------

Augalus, apsikrėtusius nematodais reikia išrauti su šaknimis ir sunaikinti.

Sodinti tik sveikų augalų daigus.

Naikinti piktžoles. Reguliariai palaikant drėgmę, tinkamai tręšiant augalus, sudaromos nepalankios sąlygos kenkėjams vystytis.[1]

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Sodininko žinynas 1987. Vilnius, Lietuvos KP CK leidykla, 1987, 101 psl.
|  |
| --- |
| Franca Raimondi |
| Gimė | 1932 m. liepos 8 d.Monopolis, Italijos vėliava Italija |
| Mirė | 1988 m. rugpjūčio 28 d. (56 metai)Roma, Italijos vėliava Italija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 1955–1988 |

**Franca Raimondi** (1932 m. liepos 8 d. Monopolyje – 1988 m. rugpjūčio 28 d. Romoje) buvo Italijos dainininkė.

Gimė Monopolyje, Bario provincijoje, Apulijoje. Studijavo operinį dainavimą ir užsienio kalbas. 1956 m. Raimondi su daina „Aprite le finestre" laimėjo Sanremo muzikos festivalį. Tais pačiais metais ji atstovavo Italijai pirmajame „Eurovizijos" dainų konkurse su ta pačia daina.

1957 m. laimėjo tarptautinį festivalį Nicoje. Kitais metais dalyvavo „Canzonissima" konkurse. Koncertavo Kanadoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, kur pelnė didelį populiarumą. Dainininkė savo karjerą tęsė iki devintojo dešimtmečio.

Nuorodos
--------

* Daina „Aprite le finestre"

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**–** |  **Italijos atstovė Eurovizijoje  (su Tonina Torrielli)**1956 | Po to:**Nunzio Gallo  *„Corde della mia chitarra"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*Šis straipsnis - apie senovės germanų etnosą. Apie tautelę Kamerūne ir Nigerijoje, žiūrėkite straipsnį Mandarai*
Didysis tautų kraustymasis Romos imperijos teritorijoje. Mėlynai pažymėtas vandalų judėjimas
**Vandalai** (lot. *Vandili, Vanduli, Vandali*) – gimininga gotams rytų germanų gentis, V a. per Didįjį Tautų kraustymąsi įsiveržusi į Romos imperiją ir sukūrusi valstybę Šiaurės Afrikoje. 455 m. vandalai, vadovaujami Tenzericho, užpuolė ir užėmė Romą. 468 m. sutriuškino gausų prieš juos siųstą Bizantijos laivyną.

Kilmė
-----

Vandalai tapatinti su Pževorsko kultūra (gyvavusia pietų Lenkijos ir rytų Slovakijos teritorijoje) (žr. *Andrzej Kokowski. Die Vandalen in Mitteleuropa*). Prieštaringai vertinami galimi vandalų ryšiai su kita, kaip spėjama, germanų gentimi lugiais (lygiais). Gali būti, kad lugiai buvo ankstesnis vandalų pavadinimas arba vandalai priklausė lugių sąjungai.

Vietovardžiai
-------------

Žymiausia vietovė, išlaikiusi vandalų pavadinimą, yra Ispanijos sritis Andalūzija, pradžioje vadinta *Vandalūzija*, o vėliau arabų – *al-Andalus*.

Reikšmė
-------

Pavadinimas daugelyje kalbų tapo bendriniu ir apibūdina kultūros ir materialinių vertybių niokotoją, gadintoją.

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Vandalų karaliai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vandalai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Fragma**, arba **Fragma Project** – Vokietijos house - trance muzikos grupė.

Įkurta 1998 m. brolių Dirk Duderstadt, Marco Duderstadt ir Ramon Zenker, jie išleido pirmą singlą *Toca Me*, kurioje skambėjo tik melodija. Ji susilaukė didelio populiarumo, bei pasiekė 11 vieta, tarp Jungtinės Karalystės dainų top.

2001 išleistas albumas *Toca*, su hitais tapusiais *Everytime You Need Me*, įrašytu su Maria Rubia, *You Are Alive* kartu su vokaliste Damae.

2002 m. Dirk ir Marco įkūrė įrašų studiją, pavadinę Evergreen-Terrace.

Dirk ir Marco taip pat Duderstadt slapyvardžiu sukūrė kelis singlus; *Sunrise* ir *Taking Over*.

2006 metais, Fragma išleido naują singlą *Radio Waves* kartu su Kirsty Hawkshaw.

Diskografija
------------

### Albumai

* 2001 *Toca*
* 2002 *Embrace*

### Singlai

* *Toca Me*
* *Toca's Miracle*
* *Everytime You Need Me*
* *You Are Alive*
* *Say That You're Here*
* *Embrace Me*
* *Time And Time Again*
* *Man In The Moon*
* *Radiowaves*
* *Deeper*
* *Memory*

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė internete
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| RK1920 |
| --- |
| **Lapės–Boniškiai–Puikoniai** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 15,88 km |
| Pradžia | Lapės |
| Pabaiga | Puikoniai |
| Apskritys | Kauno |

**RK1920** – rajoninis kelias, jungiantis Lapes ir Puikonius. Kelio ilgis – 15,88 km.

Prasideda Lapių sankryžoje su krašto keliu  **232**  Vilijampolė–Žeimiai–Šėta . Pagrindinis įvažiavimas į Lapių gyvenvietę. Pagrindinis kelias per Lapes. Už jos toliau esančios gyvenvietės: Didžiosios Lapės, Boniškiai. Kelias iki Boniškių asfaltuotas – viso – 14 km atkarpa. Už Boniškių – apie 2 km ilgio neasfaltuotas kelias iki sankryžos su neasfaltuotu rajoniniu keliu  **1915**  Vandžiogala–Preišiogalėlė–Jonava .

v • a • r **Kauno apylinkių rajoniniai keliai** 

1901 - 1902 - 1903 - 1904 - *1905* - 1906 - 1907 - 1908 - 1909 - 1910 - 1911 - 1912 - 1913 - 1914 - 1915 - 1916 - 1917 - 1918 - 1919 - 1920 - 1921 - 1922 - 1923 - 1924 - 1925 - 1926 - 1927 - 1928 - 1929 - 1930 - 1931 - 1932 - 1933 - 1934 - 1935 - 1936 - 1937 - 1938 - 1939 - 1940 - 1941 - 1942 - 1943 - 1944 - 1945 - 1946 - 1947 - 1948 - 1949 - 1950 - 1951 - 1952 - 1953 - 1954 - 1955
| Ankangas安康 |
| --- |
| 

AnkangasAnkangas

32°41′0″ š. pl. 109°01′0″ r. ilg.﻿ / ﻿32.68333°š. pl. 109.01667°r. ilg.﻿ / 32.68333; 109.01667﻿ (Ankangas)Koordinatės: 32°41′0″ š. pl. 109°01′0″ r. ilg.﻿ / ﻿32.68333°š. pl. 109.01667°r. ilg.﻿ / 32.68333; 109.01667﻿ (Ankangas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Šaansi |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 132 264  |
|  |
|  **Vikiteka** | Ankangas |

**Ankangas** (kin. 安康, pinyin: *Ānkāng*) – miestas vidurio Kinijoje, Šaansi provincijoje, apie 180 km į pietus nuo Siano, prie Hanšujo upės aukštupio. Yra vietinis oro uostas, nutiestas greitkelis į Sianą. Tekstilės, chemijos (lakų), medžio apdirbimo, statybinių medžiagų, odos, maisto pramonė. Apylinkėse išvystytas sezamo auginimas.

Istorija
--------

Miestas pradėjo kurtis III a. tada vadintas Liangdžou, V a. pavadintas Dzindžou, XVI a. – Singanu. 1783 m. regionas pavadintas Ankango prefektūra. 1988 m. Ankangui suteiktas miesto statusas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Ankangas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
| **Algis Kazulėnas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1962 m. rugpjūčio 26 d. (60 metų)Rokiškyje |
|  |
| Veikla | istorikas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* 1989 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga,
* 2000 m. Tėvynės sąjunga

 |
|  |
| Alma mater | 1986 m. Vilniaus pedagoginis institutas |

**Algis Kazulėnas** (g. 1962 m. rugpjūčio 26 d. Rokiškyje) – istorikas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Baigė dabartinę Rokiškio „Romuvos" gimnaziją. 1986 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, istorikas.

Nuo 1986 m. Rokiškio krašto muziejaus bendradarbis, nuo 1992 m. direktoriaus pavaduotojas mokslo reikalams, 2007–2008 m. Rokiškio rajono savivaldybės mero pavaduotojas. 2008–2012 m. Seimo narys. 2012–2016 m. ir 2019–2020 m. Vilijos Aleknaitės-Abramikienės padėjėjas. 2016–2019 m. Arvydo Anušausko padėjėjas.

1997–2000 m. 2007–2008 m. ir nuo 2015 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

1989 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos, nuo 2000 m. Tėvynės sąjungos Rokiškio rajono skyriaus narys.

Sutuoktinė Indra, vaikai Tomas, Aistė.

Nuorodos
--------

* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Vyriausioji rinkimų komisija Archyvuota kopija 2008-10-15 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai - Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai - Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2014-02-14 iš Wayback Machine projekto.
Fragmoplasto ir skiriamosios plokštelės formavimasis augalinės ląstelės citokinezėje. Kairieji piešiniai: susidaro fragmoplastas ir ląstelės centre ima formuotis skiriamoji plokštelė. Piešiniai į dešinę: Fragmoplastas tampa žiediniu dariniu, kurio skersmuo didėja ir kuris artėja prie šoninių sienelių, centre palikdamas suformuotą skiriamąją plokštelę. Vėliau skiriamoji plokštelė perdaroma į ląstelės sienelę.
**Fragmoplastas** (angl. *phragmoplast*) – augalinės ląstelės darinys, susidarantis vėlyvoje augalinės ląstelės citokinezėje. Jis veikia kaip pastoliai, ant kurių sumontuojama skiriamoji plokštelė (angl.  *cell plate*), o po to susiformuoja naują ląstelės sienelė, skirianti dukterines ląsteles. 

Fragmoplastas sudaromas iš mikrovamzdelių, aktino gijų ir endoplazminio tinklo elementų, kurie anafazės ir telofazės metu sudaro dvi sąrankas, statmenas būsimai naujai skiriamajai sienelei. Pradžioje jie yra statinės pavidalo ir susidaro iš dalijimosi verpstės tarp naujai susidariusių dukterinių branduolių, kol apie juos naujai susimontuoja branduolių apvalkalai. Skiriamoji plokštelė pradžioje formuojasi kaip diskas dviejų fragmoplasto pusių. Kai nauja ląstelės sienelės medžiaga yra atgabenama ir prijungiama prie didėjančios skiriamosios plokštelės krašto, centre fragmoplasto mikrovamzdeliai yra išardomi ir ir sumontuojami ties plokštelės kraštais. Taip skiriamoji plokštelė ir fragmoplastas slenka link ląstelės periferijos, kol pasiekia atsiskiriančių ląstelių šonines sieneles. 
Jei ląstelėje buvo fragmosoma, besiformuojantys fragmoplastas ir skiriamoji plokštelė prasiskverbia per fragmosomos užimtą vietą. Buvusios motininės ląstelės šoninę sienelę jie pasiekia tiksliai toje vietoje, kurioje prieš tai buvo ikiprofazinė juosta (angl. *preprophase band*). 

Mikrovamzdeliai ir aktino gijos fragmoplaste veikia kaip kreipiamosios, kuriomis keliauja pūslelės su ląstelės sienelės žaliava didėjančiai skiriamajai plokštelei. Gali būti, kad aktino gijos galbūt susijusios su fragmoplasto orientavimu į tą sienelės vietą, kur ląstelei pradedant dalintis buvo ikiprofazinė juosta. Kol skiriamoji plokštelė auga, lygiojo endoplazminio tinklo segmentai lieka joje įsipynę, o vėliau tose vietose susidaro seserines ląsteles jungiančios plazmodezmos. 

Fragmoplastai egzistuoja samanose, induočiuose ir kai kuriuose dumbliuose. Dalis dumblių citokinezėje turi panašų mikrovamzdelinį darinį *fikoplastą*.

Nuorodos
--------

* P.H. Raven, R.F. Evert, S.E. Eichhorn (2005): *Biology of Plants*, 7th Edition, W.H. Freeman and Company Publishers, New York, ISBN 0-7167-1007-2
| RK2902 |
| --- |
| **Linkuva-Degėsiai-Gedučiai** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 17,64 km |
| Pradžia | Linkuva |
| Pabaiga | Gedučiai |
| Apskritys | Šiaulių |
| Miestai | Linkuva |

**RK2902** – rajoninis kelias, jungiantis Linkuvą, Degėsius ir Gedučius. Kelio ilgis – 17,64 km, visas kelias yra asfaltuotas.

Kelias prasideda Linkuvoje, sankryžoje su  **2904**  Linkuva–Joniškėlis–Pumpėnai . Kelias eina Pakruojo rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Linkuva, Šikšniai, Guostagalis, Paplonė, Degėsiai, Butniūnai, Gedučiai. Kelias baigiasi Gedučiuose, netoli Pakruojo ir Pasvalio rajonų ribos, sankryžoje su  **209**  Joniškis–Žeimelis–Pasvalys . Degėsiuose į kelią įsilieja  **3107**  Vaškai-Degėsiai , o Gedučiuose į kelią įsilieja  **2913**  Bardiškiai–Mikoliškis–Gedučiai .

Išnašos
-------

1. ↑ . Vilnius21.lt. Nuoroda tikrinta 2022-08-18.

v • a • r **Pakruojo apylinkių rajoniniai keliai** 

2901 - 2902 - 2903 - 2904 - 2905 - 2906 - 2907 - 2908 - 2909 - 2910 - 2911 - 2912 - 2913 - 2914 - 2915 - 2916 - 2917 - 2918 - 2919 - 2920 - 2921 - 2922 - 2923 - 2924 - 2925 - 2926 - 2927 - 2928 - 2929 - 2930 - 2931 - 2932 - 2933
| **Viola pumila** |
| --- |
| Žemoji našlaitė (*Viola pumila*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Eilė: | Malpigijiečiai  *( Malpighiales)* |
| Šeima: | Našlaitiniai  *( Violaceae)* |
| Gentis: | Našlaitė  *( Viola)* |
| Rūšis: | Žemoji našlaitė  *( Viola pumila)* |
|  | [[|]] |

 |

**Žemoji našlaitė** (*Viola pumila*) – našlaitinių (*Violaceae*) šeimos augalas, labai retas Centrinėje Europoje. Daugiausia žydi gegužę ir birželį.

Aprašymas
---------

Žolinis daugiametis augalas. Užauga iki 5-20 (25) cm aukščio. Stiebas status, dažniausiai šakotas ir visiškai plikas. Visi lapai yra panašios formos, ovalūs arba siaurai lancetiški, apie 2,5–6 cm ilgio, 0,8–1,2 cm pločio, t. y. maždaug tris-penkis kartus ilgesni už plotį. Lapo pagrindas susiaurėjęs, pleišto formos. Lapo viršūnė suapvalėjusi arba smaila, šiek tiek smulkiai karpyta. Lapkočiai yra nuo 1 iki 3 cm ilgio ir aiškiai sparnuoti. Žiedkočiai yra nuo 3 iki 8 cm ilgio, pažiedės išaugusios aukščiau žiedkočio vidurio.

Žiedai nuo 1,5 iki 2 cm ilgio, bekvapiai. Taurėlapiai yra lancetiški, smailūs ir turi kvadratinius priedus. Žiedlapiai yra pailgi, kiaušiniški, šviesiai violetinės spalvos, tamsiai gysloti. Sėklos 1,7 iki 1,9 mm ilgio.

Chromosomų skaičius yra 2n = 40.

Buveinė ir paplitimas
---------------------

Auga pelkingose pievose, dažnai kartu su griovine našlaite (*Viola stagnina*), su kuria sudaro hibridą *Viola x gotlandica* (*Viola stagnina* x *Viola pumila*). Mėgsta drėgną, daug maistinių medžiagų turinčią, humusingą, bet nekalkingą dirvą. Prieraiši aliuvinių pievų bendrijai *Cnidion dubii.*

Žemoji našlaitė paplitusi vidutinio klimato Europoje ir Vakarų Sibire. Pagrindinis paplitimo arealas užima Vengrijos lygumas, Rytų Europos ir Vakarų Sibiro stepių regionus. Lietuvoje turėtų augti, bet iki šiol nebuvo įtraukta į Lietuvos augalų sąrašus. Aptinkama kaimyninėse valstybėse, kur taip pat labai reta.

Daugelyje šalių, pavyzdžiui, Šveicarijoje, Vokietijoje, Austrijoje, Lenkijoje, rūšiai gresia išnykimas. Įtraukta į saugomų rūšių sąrašus ir Čekijoje, Bulgarijoje.

Nyksta džiūstant pievoms ir verčiant jas ariama dirva.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Oberdorfer, Erich (2001): Pflanzensoziologische Exkursionsflora für Deutschland und angrenzende Gebiete. Eugen Ulmer, Stuttgart (Hohenheim) 2001, ISBN 3-8001-3131-5, S. 675
2. ↑  Raab-Straube, E. von & Henning, T.(2018): Violaceae. – In: Euro+Med Plantbase – the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. (http://ww2.bgbm.org/EuroPlusMed/PTaxonDetail.asp?NameCache=Viola%20sabulosa&PTRefFk=7500000)
3. ↑  Viola pumila Archyvuota kopija 2021-06-09 iš Wayback Machine projekto. // Bulgarijos Raudonoji knyga. Aplankyta 2021-06-09.
| **Algis Žvaliauskas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1955 m. gruodžio 18 d. (67 metai)Mackiuose, Prienų rajonas |
| Sutuoktinis (-ė) | Rima |
| Vaikai | Donatas, Ieva, Sigita |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* 1983 m. TSKP,
* 1993 m. Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai,
* 1999 m. Nuosaikiųjų konservatorių partijos,
* 2000 m. Krikščionių konservatorių socialinė sąjunga
* 2010 m. Krikščionių partija

 |
|  |
| Alma mater | 1979 m. Vilniaus inžinerinis statybos institutas |

**Algis Žvaliauskas** (g. 1955 m. gruodžio 18 d. Mackiuose, Prienų rajonas) – Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinis ir visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1974 m. baigė Balbieriškio vidurinę mokyklą, 1979 m. – Vilniaus inžinerinį statybos institutą, geodezininkas. Socialinių mokslų daktaras.

1979 m. Kapsuko 7-osios mechanizacijos valdybos inžinierius geodezininkas, 1980 m. darbų vykdytojas. 1992 m. – individualios įmonės direktorius. 1993 m. – Marijampolės miesto valdybos Ekonomikos skyriaus vyriausiasis inžinierius. 1993–1995 m. Marijampolės miesto meras, 1995–1996 m. Marijampolės miesto savivaldybės meras. 1996–2000 m. Lietuvos Respublikos Seimo narys, 1996–1998 m. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministras. 2001–2003 m. AB „Marijampolės pieno konservai" direktorius. Nuo 2003 m. – UAB „Marijampolės statyba" direktorius, IĮ „Strampas" projektų vadovas. 2011–2012 m. Marijampolės savivaldybės mero pirmasis pavaduotojas. 2014–2016 m. Lietuvos Respublikos susisiekimo viceministras. Nuo 2017 m. Marijampolės kolegijos dėstytojas.

1990–1995 m. Marijampolės miesto tarybos deputatas, 1995–1996 m. Marijampolės miesto savivaldybės tarybos narys, 2003-2007 m. ir nuo 2011 m. Marijampolės savivaldybės tarybos narys.

1983 m. TSKP, 1993 m. Tėvynės sąjungos, 1999 m. Nuosaikiųjų konservatorių partijos, 2000 m. Krikščionių konservatorių socialinės sąjungos, 2010 m. Krikščionių partijos narys.

1998 m. Lietuvos moterų krepšinio A lygos prezidentas. Žmona Rima, sūnus Donatas, dukterys – Ieva ir Sigita..

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Jonas Biržiškis** | **Lietuvos susisiekimo ministras**1996–1999 m. | Po to:**Rimantas Didžiokas** |

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdis – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-05-17 iš Wayback Machine projekto.
| RK3104 |
| --- |
| **Vaškai-Puodžiūnai** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 10,4 km |
| Pradžia | Vaškai |
| Pabaiga | Puodžiūnai |
| Apskritys | Panevėžio |
| Miestai | Vaškai |

**RK3104** – rajoninis kelias, jungiantis Vaškus ir Puodžiūnus. Kelio ilgis – 10,4 km. Visas kelias yra dengtas žvyru, išskyrus ties Puodžiūnais, kur kelias yra asfaltuotas.

Kelias prasideda Vaškuose, sankryžoje su  **209**  Joniškis–Žeimelis–Pasvalys . Kelias eina Pasvalio rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Vaškai, Gineikiai, Puodžiūnai. Kelias baigiasi Puodžiūnuose, kur toliau kelias nueina į Latviją. Ties Puodžiūnais kelias kerta  **3105**  Saločiai–Kiemėnai–Didysis Plonėnas .

Išnašos
-------

1. ↑ . Vilnius21.lt. Nuoroda tikrinta 2022-07-21.

v • a • r **Pasvalio apylinkių rajoniniai keliai** 

3101 - 3102 - 3104 - 3105 - 3106 - 3107 - 3108 - 3109 - 3110 - 3111 - 3112 - 3113 - 3114 - 3115 - 3116 - 3117 - 3118 - 3119 - 3120 - 3121 - 3122 - 3123 - 3124 - 3125 - 3126 - 3127 - 3128 - 3129 - 3130 - 3131 - 3132 - 3133 - 3134 - 3135 - 3136 - 3137 - 3138 - 3139 - 3140 - 3141 - 3142 - 3143 - 3144
| **Pinus pumila** |
| --- |
| Žemoji pušis (*Pinus pumila*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Pušūnai  *( Pinophyta)* |
| Klasė: | Pušainiai  *( Pinopsida)* |
| Šeima: | Pušiniai  *( Pinaceae)* |
| Gentis: | Pušis  *( Pinus)* |
| Rūšis: | Žemoji pušis  *( Pinus pumila)* |

 |

**Žemoji pušis** (*Pinus pumila*) – pušinių šeimai (*Pinaceae*) priklausanti spygliuočių medžių rūšis. Paplitusi Rytų Sibire (auga ir už poliarinio rato), Kolymoje, Kamčiatkoje, Sachalino, Kurilų salose, Mandžiūrijoje, Mongolijoje, Šiaurės Korėjoje.

Tai stambus krūmokšnis ar mažas medelis, užaugantis iki 6 m aukščio ir 10 m pločio. Augalo kamieno aukštis 15-18 cm. Laja tanki, šakos driekiasi pažemiu. Žievė pilkšvai ruda. Spygliai 4-8 cm ilgio, susitelkę po 5. Moteriški kankorėžiai statūs, smulkūs, kiaušiniški, 4-7 cm ilgio, 3 cm pločio, nukrenta kartu su sėklomis. Sėklos 5-9 mm ilgio, be skristukų.

Žemoji pušis auga sunkiose, skurdžiose dirvose, ant uolų, smėlynuose. Prisitaikiusi prie didelių šalčių ir vėjų. Auga lėtai, išgyvena iki 250 m. Žemoji pušis svarbi augaviečių biotopo dalis: augalo sėklomis minta įvairūs paukščiai (kurtinys, riešutinė), graužikai, lokiai.

Mediena sunki, sakinga. Iš riešutų spaudžiamas aliejus. Pumpurai, ūgliai, šaknys naudojama terpentino, dervos gamybai. Žemoji pušis naudojama šlaitams įtvirtinti, žemėms melioruoti.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Kankorėžiai ir spygliaiKankorėžiai ir spygliai
* Augavietė šiaurės SibireAugavietė šiaurės Sibire
* 
* 


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Žemoji pušis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Aniškio piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Aniškio piliakalnisAniškio piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 54°24′19.1″ š. pl. 23°52′59.2″ r. ilg.﻿ / ﻿54.405306°š. pl. 23.883111°r. ilg.﻿ / 54.405306; 23.883111Koordinatės: 54°24′19.1″ š. pl. 23°52′59.2″ r. ilg.﻿ / ﻿54.405306°š. pl. 23.883111°r. ilg.﻿ / 54.405306; 23.883111 |

 |
| Vieta | Alytaus rajonas |
| Seniūnija | Alytaus seniūnija |
| Aukštis | 15 m |
| Priešpilis | gyvenvietė |
| Naudotas | I tūkstantmečio vidurys – II tūkstantmečio pradžia |
| Žvalgytas | 1889 |
| Tirtas | 1909, 1997 m. |
| Registro Nr. | A68KP / 22603 /AR58 |

**Aniškio piliakalnis su gyvenviete** (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A68KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR58) – piliakalnis Alytaus rajone, Alytaus seniūnijoje, netoli Aniškio ir Arminų I kaimų. Piliakalnis yra netoli Gudelių ežero, bevardžio upelio kairiajame krante. Pasiekiamas keliu Luksnėnai–Ūdrija prieš Gudelių ežerą pasukus į pitvakarius kairėn keliu link Vardos ir už 450 m paėjus į mišką 400 m į pietryčių kryptimi, yra miško 36 kvartalo šiaurės vakarų dalyje, kitapus upelio, 20 m į šiaurę nuo miško palaukės. Piliakalnis minimas ir Arminų vardu.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnio aikštelė buvo pailga šiaurės–pietų kryptimi, didžioji jos dalis nuplauta upelio. Piliakalnio šlaitai į upelį apardyti, statūs, 15 m aukščio, apaugę lapuočiais medžiais. Išlikusi dalis – 3,5 m ilgio, 13 m pločio. Aikštelės pietinėje pusėje iš molio supiltas 20 m ilgio, 6 m aukščio, 20 m pločio pylimas, kurio išorinis 8 m aukščio šlaitas leidžiasi į 1,5 m gylio, 7 m pločio viršuje, 2 m pločio dugne griovį, už kurio supiltas antras 0,4 m aukščio, 4 m pločio pylimas. Pašlaitėje prie upelio rastos suskilusios trinamosios girnos. Apaugęs lapuočiais medžiais. Piliakalnis datuojamas I tūkst. viduriu – II tūkst. pradžia.

Gyvenvietė
----------

Į pietvakarius ir šiaurės vakarus nuo piliakalnio yra 1,5 ha papėdės gyvenvietė, kurios kultūriniame sluoksnyje rasta lygios, grublėtos ir žiestos keramikos su įrėžtais lygiagrečiais grioveliais, cilindrinis verpstukas. 

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Šakališkių piliakalnis 20 km | Kietiškio piliakalnis 10 km  Norkūnų piliakalnis 9 km | Rumbonių piliakalnis 13 km |  |
| Bambininkų piliakalnis 18 km |  | Alytaus piliakalnis 13 km |
| Kaukų piliakalnis 8 km | Obelijos piliakalnis 10 km  Zaramciškių piliakalnis 11 km | Radžiūnų piliakalnis 8 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑   Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. p. 29 (17)

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, Vilnius, 1973, p.99
* Radziukynas J. Suvalkų redybos pilekalniai su žemlapiu. Varšuva. 1909. p. 21–22
* Tarasenka P. Užnemunės krašto piliakalniai. Vilnius, 1997. p. 20–21.
* Wejtko W. Do poszukiwaniu o piłkalniach. Wisła. 1889. T. III, p. 899.

Nuorodos
--------

* Aniškio piliakalnis
* Aniškio piliakalnis (foto) 2009 m. Archyvuota kopija 2016-10-13 iš Wayback Machine projekto.
| **Algis Julius Matulevičius** |
| --- |
| Gimė | 1934 m. rugsėjo 20 d.Kaunas |
| Mirė | 2014 m. vasario 4 d. (79 metai)Vilnius |
| Palaidotas (-a) | Karveliškių kapinėse |
|  |
| Veikla | žurnalistas, redaktorius |
|  |
| Alma mater | 1963 m. Vilniaus universitetas |

**Algis Julius Matulevičius** (1934 m. rugsėjo 20 d. Kaune – 2014 m. vasario 4 d. Vilniuje) – Lietuvos radijo ir televizijos žurnalistas, redaktorius, sporto komentatorius.

Biografija
----------

1954 m. baigė Kauno 9-ąją vidurinę mokyklą, 1963 m. Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultete – žurnalistikos specialybę.

1959–1985 m. Valstybinio radijo ir televizijos komiteto korespondentas, vyr. redaktorius, komentatorius. 1985–1990 m. Respublikinio spaudos platinimo susivienijimo „Lietuvos sąjunginė spauda" (nuo 1989 m. „Lietuvos spauda") Vilniaus m. agentūros viršininko pavaduotojas, viršininkas. 1990–1998 m. dienraščio „Lietuvos rytas" reporteris.

1968 m. iš Meksiko televizijos komunikacijos centro vedė pirmąją Lietuvos radijo istorijoje tarpžemyninę spaudos konferenciją Meksikas-Vilnius apie Lietuvos sportininkų dalyvavimą XIX vasaros olimpinėse žaidynėse. Parašė scenarijų dokumentinei kino apybraižai „Moteriški žaidimai".

1995–1997 m. ir 2005–2007 m. Lietuvos šachmatų federacijos viceprezidentas.

Palaidotas Karveliškių kapinėse.

Filmografija
------------

* *Olimpiada 68*, dokumentinis
* *Dvidešimtųjų eskizai*, dokumentinis
* *Monrealis 76*, dokumentinis

Įvertinimas
-----------

* 1991 m. Lietuvos sporto žurnalistų konkurso „Auksinė plunksna"
* 2004 m. III laipsnio medalis „Už nuopelnus Vilniaus sportui" (70-ųjų gimimo metų proga)
* 2004 m. KKSD aukso medalis „Už nuopelnus Lietuvos sportui"
* 2004 m. LTOK Olimpinė žvaigždė
* 2011 m. Aleksandro Krukausko premija (už gyvenimą, pašvęstą sporto žurnalistikai), Lietuvos sporto žurnalistų federacija

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 316 psl.
2. ↑
3. ↑  Mirė žinomas šalies radijo ir televizijos sporto žurnalistas Algis Matulevičius
| **Tarsonemus pallidus** |
| --- |
|  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Voragyviai  *( Arachnida)* |
| Būrys: | Erkės  *( Acari)* |
| Šeima: | *Tarsonemidae*  *( Tarsonemidae)* |
| Gentis: | *Tarsonemus*  *( Tarsonemus)* |
| Rūšis: | Žemuoginė erkė  *( Tarsonemus pallidus)* |

 |

**Žemuoginė erkė** (*Tarsonemus pallidus*) – Tarsonemidae šeimos erkė.

Tai pavojingas kenkėjas. Stipriai sumažėja pažeistų augalų derlingumas. Prie augalo šaknų žiemoja suaugusios erkutės. Pavasarį jos pereina ant jaunų braškių lapelių ir minta čiulpdamos jų sultis. Pažeisti lapeliai susiraukšlėja, neauga, neretai nudžiūsta. Per vasarą, priklausomai nuo meteorologinių sąlygų, išsivysto keletas generacijų.

Kovos priemonės
---------------

Sodinti tik sveikus, kenkėjais neapkrėstus daigus. Reguliariai purenti žemę. Saikingai laistyti, kad nesusidarytų drėgmės perteklius.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Sodininko žinynas 1987. Vilnius, Lietuvos KP CK leidykla, 1987, 100 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| RK1921 |
| --- |
| **Giraitė–Užliedžiai** |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 4,7 km |
| Pradžia | Giraitė |
| Pabaiga | Užliedžiai |
| Apskritys | Kauno |

**RK1921** – rajoninis kelias, jungiantis Giraitę ir Užliedžius. Kelio ilgis – 4,7 km.

Kelias prasideda į šiaurę nuo Giraitės gyvenvietės, sankryžoje su magistraliniu keliu  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda . Prie sankryžos yra degalinė. Eina dirbamų žemių laukais. Už kelių kilometrų, šiauriniu pakraščiu praeina Užliedžių gyvenvietę. Už gyvenvietės, kelias nusileidžia į Nevėžio slėnį ir baigiasi sankryžoje su rajoniniu keliu  **1906**  Aukštutiniai Kaniūkai–Babtai–Labūnava–Kėdainiai 

v • a • r **Kauno apylinkių rajoniniai keliai** 

1901 - 1902 - 1903 - 1904 - *1905* - 1906 - 1907 - 1908 - 1909 - 1910 - 1911 - 1912 - 1913 - 1914 - 1915 - 1916 - 1917 - 1918 - 1919 - 1920 - 1921 - 1922 - 1923 - 1924 - 1925 - 1926 - 1927 - 1928 - 1929 - 1930 - 1931 - 1932 - 1933 - 1934 - 1935 - 1936 - 1937 - 1938 - 1939 - 1940 - 1941 - 1942 - 1943 - 1944 - 1945 - 1946 - 1947 - 1948 - 1949 - 1950 - 1951 - 1952 - 1953 - 1954 - 1955
| Lo |
| --- |
| Lo Buzi komunoje Lo Buzi komunoje |
| **Ilgis** | 485 km |
| **Baseino plotas** | 11 254 km² |
| **Vidutinis debitas** | 180 m³/s |
| **Ištakos** | Sevenai |
| **Žiotys** | Garona |
| **Šalys** | Prancūzija |
|  |
|  **Vikiteka** | Lo |

**Lo** (pranc. *Lot*), **Oltas** (oks. *Òlt*) – upė pietvakarių Prancūzijoje; Garonos dešinysis intakas. Prasideda Sevenų kalnuose. Teka į vakarus, aukštupyje Prancūzijos Centriniu masyvu, vėliau Garonos žemuma. Prateka Lozero, Averono, Kantalio, Lo bei Lo ir Garonos departamentais. Įteka į Garoną netoli Egijono miesto.

Didžiausi intakai – Triujeras, Bramonas, Selė, Lemansas, Ledas. Žemupys laivuojamas. Prie Lo įsikūrę miestai: Mendas, Entrajuž sur Triujeras, Kaoras, Vilnjuv sur Lo, Egijonas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 256