| Mohendžo Darasموئن جو دڙو |
| --- |
|  |
| Mohendžo Daro didysis baseinas |
| 

Mohendžo DarasMohendžo Daras

 |
| Koordinatės | 27°19′45″ š. pl. 68°08′20″ r. ilg.﻿ / ﻿27.32917°š. pl. 68.13889°r. ilg.﻿ / 27.32917; 68.13889Koordinatės: 27°19′45″ š. pl. 68°08′20″ r. ilg.﻿ / ﻿27.32917°š. pl. 68.13889°r. ilg.﻿ / 27.32917; 68.13889 |
| Vieta | Pakistanas, Sindas |
| Regionas | Pietų Azija |
| Istorija |
| Pastatytas | 2600 m. pr. m. e. |
| Sugriautas | 1900 m. pr. m. e. |
| Laikotarpis | senovė |
| Tauta | Indo slėnio civilizacija |
| Informacija |
| Kasinėjimų datos | nuo 1920−1930 m. |
| Vikiteka |  **Vikiteka**Vikiteka |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 848 |

**Mohendžo Daras** („Mirusiųjų kalnas", sindh. موئن جو دڙو, urd. موئن جودڑو = *Mohen Jo Daṛo*) − senovinio miesto liekanos Indo upės dešiniajame krante, pietų Pakistano provincijoje Sinde. Tai buvo vienas pagrindinių Indo slėnio civilizacijos miestų (drauge su Harapa) ir vienas svarbiausių miestų senovės pasaulyje, iškilęs tuo pat metu kaip Senovės Egipto, Mesopotamijos ir Kretos miestai.

Istorija
--------

Mohendžo Daras buvo įkurtas XXVI a. pr. m. e. o maždaug po 900 metų apleistas. Savo klestėjimo metu buvo administracinis Indo slėnio civilizacijos centras ir vienas labiausiai išvystytų Pietų Azijos miestų. Mohendžo Daro žlugimas siejamas su arijų įsiveržimu.

Archeologija
------------

Mohendžo Daras buvo gerai suplanuotas miestas (stačiakampio plano), pastatytas iš degtų sumūrytų plytų bei plaušplyčių. Klestėjimo metu mieste galėjo gyventi 40–50 000 žmonių. Mieste buvo centrinė aikštė su giliu šuliniu. Individualūs ūkiai turėjo mažesnius šulinius. Nuotekos ištekėdavo per dengtus latakus (kanalizacija). Turtingesniuose namuose buvo pirtys, o viename name rastas grindų šildymas (turbūt pirčiai). Dauguma namų turėjo vidinius kiemelius, dalis namų buvo dviaukščiai. Mohendžo Dare rastas viešasis pastatas storomis sienomis. Manoma, kad tai − buvusi grūdų saugykla. Greta šio pastato buvo vienas svarbiausių miesto objektų − didysis baseinas. Tai 12 m ilgio, 7 m pločio ir 2,4 m gylio statinys, padengtas vandeniui nepralaidžiu bitumu. Manoma, kad šis baseinas naudotos religiniams ritualams. Greta yra 78 patalpų pastatų kompleksas, greičiausiai buvęs žynių rezidencija. Miestą supo sienos su gynybiniais bokštais. Aukštutinė miesto dalis su svarbiausiais pastatais (citadelė) atkasta, tuo tarpu žemutinis miestas dar tyrinėtas menkai.

Mohendžo Dare rasti keli archeologiniai radiniai: bronzinė mergaitės skulptūra, barzdoto vyro skulptūra ir kt.

Mohendžo Darą 1922 m. atrado indų archeologas Rakhaldas Bandyopadhyay. Netrukus pradėti kasinėjimai vadovaujant John Hubert Marshall.

1980 m. Mohendžo Daras įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

* Barzdotasis vyrasBarzdotasis vyras
* Šokanti mergaitėŠokanti mergaitė
* Mohendžo DarasMohendžo Daras

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Mohendjo-Daro*.0Bruce M. Sullivan. Historical Dictionary of Hinduism. The Scarecrow Press, 1997.0p. 141


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RIII tūkst. pr. m. e. prekyba tarp Šumero ir Indo slėnio |
| --- |
|  |
| Šumeras-Badachšanas | 
Ešnuna **·**  Godin Tepė **·**  Tepe Gijanas **·**  Tepe Sialkas **·**  Češmeh Ali **·**  Tepe Hisaras **·**  Tureng Tepė **·**  Altyn Tepė **·**  Namazga Tepė **·**  Gonur Tepė **·**  Sarazmas |  |
|  |
| Elamas-Badachšanas | 
Sūzai **·**  Anšanas **·**  Šimaškis (?) **·**  Marhaši (?) **·**  Tepe Jahja **·**  Džiroftas **·**  Šahadadas **·**  Šahr-e Sochta (Arata?) **·**  Mundigakas **·**  Badachšanas |
|  |
| Badachšanas-Indas | 
Šortugajus **·**  Kalibanganas **·**  Harapa **·**  Dambu Sadadas **·**  Mergarha **·**  Naušaras **·**  Mohendžo Daras **·**  Amris |
|  |
| Jūrinis kelias | 
Eridu **·**  Failaka **·**  Saras **·**  Kalat al Bahreinas **·**  Hafitas **·**  Um an-Naras **·**  Hilis **·**  Vadi Sukas **·**  Sutkagen Doras **·**  Kot Bala **·**  Surkotada **·**  Dholavira **·**  Lothalis |
|  |
| Svarbiausios kultūros | 
Proto-Elamo kultūra **·**  Baktrijos–Margianos archeologinis kompleksas **·**  Džirofto kultūra **·**  Helmando kultūra **·**  Kuli kultūra **·**  Mergarhos kultūra **·**  Dilmunas **·**  Hafito kultūra **·**  Um an-Naro kultūra (Maganas?) |

 |