recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Užalksniaivok.  *Uszalxnen, Kleinderschau* |
| --- |
| 

UžalksniaiUžalksniai

54°45′39″š. pl. 22°39′53″r. ilg.﻿ / ﻿54.7609°š. pl. 22.6647°r. ilg.﻿ / 54.7609; 22.6647﻿ (Užalksniai)Koordinatės: 54°45′39″š. pl. 22°39′53″r. ilg.﻿ / ﻿54.7609°š. pl. 22.6647°r. ilg.﻿ / 54.7609; 22.6647﻿ (Užalksniai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Užalksniai** (vok. *Uszalxnen*, nuo 1938 m. *Kleinderschau*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 10 km į rytus nuo Pilkalnio, Paduodupės krante.

Istorija
--------

1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas su 6 ugniakurais, 1818 m. – valstiečių kaimas su 6 ugniakurais ir 21 gyventoju, 1839 m. – mišrusis kaimas su 8 ugniakurais ir 60 gyventojų. 1723-1818 m. priklausė Įsruties apskrities Diržkiemio valsčiui, 1818-1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Viliūnų valsčiui. Priklausė Viliūnų evangelikų liuteronų parapijai. Katalikai iki 1930 m. priklausė Bildviečių parapijai, vėliau – naujai įkurtai Šilėnų parapijai. Nuo 1928 m. priklausė naujai, iš Užalksnių kaimo ir Diržkiemio dvaro sudarytai Diržkiemio kaimo bendruomenei. Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. buvusio kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1910 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** |
| 49 | 26 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Užalksniai, GenWiki vok.
2. ↑  Pilkalnio apskrities kaimų sąrašas (1910 m.) vok.
| **Coscinocera hercules** |
| --- |
| *Coscinocera hercules* drugių draustinyje Kernse |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Drugiai  *( Lepidoptera)* |
| Šeima: | Saturnijos  *( Saturniidae)* |
| Gentis: | *Coscinocera*  *( Coscinocera)* |
| Rūšis: | *Coscinocera hercules*  *( Coscinocera hercules)* |

 |
| Binomas |
| ***Coscinocera hercules***Miskin, 1876 |

***Coscinocera hercules*** – saturnijų šeimos drugių rūšis. Paplitusi Papua Naujojoje Gvinėjoje ir šiaurės rytų Australijoje (Jorko Kyšulio pusiasalyje).

Išskleistų sparnų plotis – 27 cm. Tai didžiausias drugys Australijoje, o pagal sparnų plotą (300 cm²) – didžiausias vabzdys pasaulyje.

Suaugėliai nesimaitina. Po poravimosi patelė ant lapų padeda ~300 kiaušinėlių, iš kurių po 14 dienų išsirita vikšrai. Pilnai išaugę jie pasiekia 12 cm ilgį. Lėliukės stadija trunka nuo kelių mėnesių iki kelių metų.

Vikšrai maitinasi stimbrių (*Polyscias elegans*), rumbulių (*Glochidion ferdinandi*), vėlyvųjų ievų, pleišių (*Dysoxylum muelleri*) ir kt. lapais.

* Vikšras
* Preparuotas individas (patinėlis)
* Preparuotas individas (patelė)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Coscinocera hercules (Miskin, 1876)
2. ↑  Rainier Flindt. 2006. *Amazing Numbers in Biology*. Springer-Verlag, Berlin.
3. ↑



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Coscinocera hercules** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Jessica Ayers**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Jessica Kohm Ayers |
| Gimimo data | 1993 m. birželio 11 d. (29 metai) |
| Gimimo vieta | Sietlas, Vašingtono valstija, JAV |
| Ūgis | 168 cm |
| Svoris | 62 kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Kalmar FF |
| **Pozicija** | saugė |
| Profesionalūs klubai\* |
| 20192020–20212022– | IK "Myran"FC GintraKalmar FF | 08 00(2)36 0(37)00 00(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2020 m. lapkričio 2 d.. |

**Džesika Ajers** (g. 1993 m. birželio 11 d.) – lietuvių kilmės amerikiečių futbolininkė, rungtyniaujanti saugės pozicijoje.

Karjera
-------

Studijų metais atstovavo Kolorado valstijos universitetą ir buvo viena komandos lyderių.

Baigusi universitetą 2015-ųjų metų lygos naujokių biržos ceremonijoje buvo pašaukta tuometinės lygos čempionės "Kansas City". Tačiau sutartis taip ir liko nepasirašyta dėl pasibaigusio termino žaidėjų registracijai. 

2019 m. sezone rungtyniavo Suomijos aukščiausioje lygoje, kur atstovavoo IK "Myran" klubui. Sužaidė aštuonerias rungtynes ir pelnė du įvarčius.

### FC Gintra

2020 m. vasario mėn. FC Gintra pranešė apie naujokę iš JAV. Per 18 rungtynių pelnė 17 įvarčių.

2021 m. gegužės 2 d. rungtynėse prieš Utenos Utenį pasižymėjo 4 įvarčiais. Rungtynės baigėsi triuškinančiu rezultatu 18:0.

2021 m. rugpjūčio 18 d. žaidė UEFA moterų Čempionių lygos atrankos turnyro 1-osios grupės pusfinalio rungtynėse prieš Talino „Florą" ir pasižymėjo ypač naudingu žaidimu. 44-ąją minutę Madison Gibson buvo nugriauta ties 16 metrų žyma. Dovilės Gailevičiūtės smūgį atrėmė „Floros" vartininkė, tačiau prie kamuolio suskubo **Jessica Ayers** ir išvedė lietuvaites į priekį 1:0. 60-ąją minutę įvartį pelnė ir rezultatą padvigubino M. Gibson – 2:0. Galutinis šių rungtynių rezultatas 2:0 reiškė, kad FC Gintra pateko į kitą 1-osios grupės finalą.

Statistika
----------

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
|
| 2020 | **FC Gintra** | 18 | 12 |
|  |  |
| 2021 | **FC Gintra** | 18 | 25 |

Pasiekimai
----------

FC Gintra
* **Lietuvos čempionė**: 2020, 2021 m.

asmeniniai
* geriausia 2021 m. legionierė

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   Archyvuota kopija 2018-07-08 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑  fkgintra.lt: naujokė J.Ayers
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑  Soccerway: Gintra 2:0 Flora
11. ↑
12. ↑

Nuorodos
--------

* Oficiali klubo svetainė
* lietuvosfutbolas.lt (Gintros 2020 m. sezonas)
* lietuvosfutbolas.lt
* Flashscore
* soccerway duomenų bazė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*Apie Pripetės intaką skaitykite: Užas (Pripetė).*

| Užas, Uhas |
| --- |
| Užas Užgorodo apylinkėse Užas Užgorodo apylinkėse |
| **Ilgis** | 127 km |
| **Baseino plotas** | 2791 km² |
| **Vidutinis debitas** | 32,9 m³/s |
| **Ištakos** | Karpatai |
| **Žiotys** | Laborecas |
| **Šalys** | Ukraina, Slovakija |
|  |
|  **Vikiteka** | Užas, Uhas |

**Užas** (ukr. *Уж*) arba **Uhas** (svk. *Uh*) – upė pietvakarių Ukrainoje ir rytų Slovakijoje; Laboreco kairysis intakas (Tisos baseinas). Prasideda Ukrainoje, Užkarpatės srityje, Karpatų kalnuose. Teka į pietvakarius. Ties Zagoro kaimu kerta Ukrainos-Slovakijos sieną ir teka Rytų Slovakijos lyguma. Įteka į Laborecą ties Dragniovo kaimu.

Krantai statūs, 1-2 m aukščio, vietomis iki 6-8 m. Aukštupio vaga akmenuota. Vienintelis miestas prie upės – Užgorodas (Ukraina).

Yra keletas upės etimologijos versijų, labiausiai tikėtina, kad pavadinimas kilo nuo senovės slavų „už", reiškiančio gyvatę, žaltį.
| *Junge Roemer* |
| --- |
| 
Falco albumo *Junge Roemer* viršelis |
| Falco studijinis albumas |
| Išleistas | 1984 m. |
| Žanras | Pop, rock, rap, R & B |
| Trukmė | 37:51 |
| Įrašų kompanija | GiG Records |
| Prodiuseris | Robert Ponger |
| Falco chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Einzelhaft (1982) | Junge Roemer (1984) | Falco 3 (1985) |

 |

**Junge Roemer** (vok. *Jaunieji romėnai*) yra antrasis austrų dainininko Falco albumas, išleistas 1984 m. kuris pakilo iki 1-os Austrijos albumų topo vietos.

Priešistorė
-----------

Po milžiniškos debiutinio albumo, o ypač singlo „Der Kommissar" sėkmės, kuris puikavosi pirmose topų pozicijose daugybėje pasaulio šalių, nieko nelaukęs Falco kartu su prodiuseriu Robertu Pongeriu, su kuriuo dainininkas bendradarbiavo kuriant ir jo debiutinį albumą „Einzelhaft", nusprendė kurti savo sekantį albumą. Šis darbas, smarkiai įtakotas funk muzikos stiliaus, muzikos kritikų buvo puikiai įvertintas. Recenzijose jie gyrė jo rafinuotumą bei prasmingus tekstus ir netgi rašė, kad „Falco išdrožtas iš visai iš kitokio medžio nei kiti muzikantai".

Dainos
------

1. Junge Roemer (4:33)
2. Tut-Ench-Amon (Tutankhamen) (4:33)
3. Brillantin' Brutal' (3:50)
4. Ihre Tochter (4:31)
5. No Answer (Hallo Deutschland) (3:39)
6. Nur Mit Dir (4:29)
7. Hoch Wie Nie (4:23)
8. Steuermann (3:47)
9. Kann Es Liebe Sein? (4:06)

Singlai
-------

Išleisti singlai - titulinė, poliglotiškoji „Junge Roemer", kurioje persipina tiek vokiški, tiek itališki, tiek angliški žodžiai, „Nur Mit Dir" bei „Kann Es Liebe Sein?" (pastarasis - specialiai singlui įrašytas duetas kartu su aktore Desiree Nosbusch).

Kiti faktai
-----------

Nors albumas ir pakilo į 1 Austrijos topo vietą, tačiau likusiose pasaulio šalyse didelio populiarumo nesusilaukė. Vėliau Falco išsireiškė, kad vietoj šio albumo verčiau būtų išleidęs knygą (turėta omeny, kad aukštos kokybės dainų tekstai yra verti atskiro dėmesio).

Šio albumo dainos „Hoch Wie Nie" (liet. *Aukštai kaip niekad*) pavadinimu 1998 m. Rudi Dolezal ir Hannes Rossacher išleido biografinę knygą „Falco - Hoch wie nie", taip pat 2007 m. pasirodė geriausių Falco dainų CD ir DVD „Hoch Wie Nie".

Nuorodos
--------

* Albumo reitingai austriancharts.at
* Falco „Junge Roemer" videoklipas
* Oficiali Falco svetainė
Marlous Fluitsma 1980 m. Eurovizijoje su laimėtoju Johnny Logan
**Maria Louise Clara Albertine (Marlous) Fluitsma** (g. 1946 m. gruodžio 12 d. Ziutfene) – olandų aktorė.

Biografija
----------

Marlous užaugo Neimegene, kur jos tėvas dirbo mokytoju. Po studijų teatro akademijoje Mastrichte, vaidino „Groot Limburgs" (Limburgo provincija) ir Hagos teatruose. Marlous išgarsėjo 1973 metais, gavusi vaidmenį filme „De Spinse".

Kiti svarbūs jos karjeroje filmai – „Uit elkaar" (1979) ir „Ik ben Joep Meloen" (1981), bei televizijos serialai „Pommetje Horlepiep" (1976) ir „De Fabriek" (1981).

1980 m. balandžio 19 d. vedė Hagoje vykusį 1980 m. „Eurovizijos" dainų konkursą.

Nuo 1990 m. spalio mėn. iki 1991 m. pabaigos Marlous atliko Helen Helmink vaidmenį populiariame olandų televizijos seriale „Goede tijden, slechte tijden".

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Marlous Fluitsma** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Marlous Fluitsma IMDB svetainėje **(**angl.**)**


| Žiniasklaidos postas |
| --- |
| Prieš tai: **Daniel Pe'er ir Yardena Arazi** |  **Eurovizijos vedėja**1980 | Po to: **Doireann Ní Bhriain** |
Cordon Bleu

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus** – ne receptų knyga, neaiškinti ką daryti**Jei galite, sutvarkykite.** |

**Kordon blu** (pranc. *cordon bleu* – mėlyna juosta) – džiūvėsiuose apvoliotas veršienos šnicelis, įdarytas sūriu ir kumpiu. Šis patiekalas pradėtas gaminti Šveicarijoje XX a. viduryje.

Cordon Bleu gaminimas tarp dviejų plonų veršienos gabalų idėjus po griežinėlį sūrio (geriausiai tinka Ementalis, Griuerio sūris arba Rakletas) bei neriebaus virto ar šalto rūkymo kumpio. Kepsnio kraštus sukabinus mediniais krapštukais, paniruoti miltuose, kiaušinio plakinyje bei džiūvėsiuose ir kepti lydytame svieste.

Cordon Bleu galima pagaminti ir storesniame mėsos gabalėlyje padarius kišenę ir į ją įdėjus įdarą. Vietoje veršienos gali būti naudojama kiauliena ar vištienos krūtinėlės mėsa.

Nuorodos
--------

* Vištienos kepsnio Cordon Bleu gamyba (video)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Apamea monoglypha** |
| --- |
| Javinis pašakninis pelėdgalvis (Apamea monoglypha)Javinis pašakninis pelėdgalvis(*Apamea monoglypha*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Drugiai  *( Lepidoptera)* |
| Šeima: | Pelėdgalviai  *( Noctuidae)* |
| Pošeimis: | Plaukuotaakiai pelėdgalviai  *( Hadeninae)* |
| Gentis: | *Apamea*  *( Apamea)* |
| Rūšis: | Javinis pašakninis pelėdgalvis  *( Apamea monoglypha)* |

 |
| Binomas |
| ***Apamea monoglypha***Hufnagel, 1766 |

**Javinis pašakninis pelėdgalvis** (*Apamea monoglypha*) – pelėdgalvių (*Noctuidae*) šeimos Eurazijos drugys, kuris gausus visame Baltijos regione, Lietuvoje taip pat dažnas. Priekiniai sparnai rausvai rudi, pilkai rudi ar juosvai rudi. Skersinės linijos gelsvos, dantytos. Banguotoji linija šviesi, su stambiu W ženklu ir juodomis pleištiškomis dėmelėmis. Apskritoji ir inkstiškoji dėmės gelsvai rudos, juodais apvadais. Apskritoji dėmė ovali ir įžambi. Užpakaliniai sparnai rusvai pilki, tamsiu išoriniu pakraščiu.

Vikšrai murzinai balsvos ar gelsvos spalvos. Nugaros linija rausva, dėmėta. Graužia miglinių žolių (svidrių, šunažolių, eraičino, varpučio ir kt.) šaknis. Žiemoja jauni vikšrai. Drugiai skraido birželio – rugpjūčio mėn. Kiaušinėlius deda ant žolių kelmelių. Išsiritę vikšrai graužia šaknis ir daigus. Vikšrai peržiemoja, pavasarį jie būna labai ėdrūs ir tada pažeidžia daug augalų.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Javų dvasios** – javus saugančios dvasios ir dievybės, kurių pačios seniausios vaizduotos gyvūnais – buvusiais totemais.

**Rugių boba** – matriarchato laikų javų dievybė.

Patriarchato laikotarpiu, kai siekta suvyriškinti moteriškas dievybes ir dvasias, lygiagrečiai susiformavo vyriškų dievų įvaizdžiai: *Svečias*, *Šeimininkas iš ano pasaulio*, *Keleivis*, *Gaspadorius*. Šiais vardais buvo vadinamas sudievintas per rugiapjūtę pirmasis ir paskutinis supjauti rugių pėdai. Su pirmuoju buvo atliekamos pradėtuvių apeigos, paskutinis – iškilminga procesija lydimas namo per pabaigtuves.

Javams vilnijant, žmonės sakydavo, jog einančios dvasios. Kitur kalbėjo, kad velnias vestuves keliantis arba pietauti lekiantis. Dažnai būdavo minimas aitvaras: lekiantis Aitvaras, važiuojančios Aitvaro vestuvės, Aitvaras imantis derlių. Kai kuriuose kraštuose po rugius lakstantis Kaukas arba laumė vaikus supančios, ragana rugius karpančios, kad avys bėgančios ar dievaitis jas ganantis. Kitur manyta, kad rugiuose gyvenančios gyvulio pavidalo dvasios – *Nuogalis*, *Kiškis*, *Meška*, *Lapė*, *Katinas*, *Bubis*, *Bubas*, *Bubė*, *Baubas*, *Babaužis*, *Bobas*, *Maumas*, *Raudongalvis*, *Raudongerklis*, *Žaliaakis*, *Paplėštakis*, *Guda*, *Dizikas*, *Smauglys*, *Ruginis*, *Papiokė*, *Pypalas*, *Zebris*, *Arklys*, *Vilkas*.
| **Dmitrij Celov** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1980 m. vasario 22 d. (43 metai)Aksu, Kazachstanas |
|  |
| Veikla | Matematikas, ekonomistas |
|  |
| Išsilavinimas | matematikos mokslų daktaras |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |
| Doktorant. vadovas | Remigijus Leipus |

**Dmitrij Celov,** (g. 1980 m. vasario 22 d. Aksu, Kazachstanas) – Lietuvos matematikas, ekonomistas, matematikos mokslų daktaras. Vilniaus Universiteto, Matematikos ir Informatikos fakulteto (MIF) lektorius.

Biografija
----------

1998 m. baigė Visagino „Atgimimo" gimnaziją.

1998–2002 m. įgijo Vilniaus universiteto, MIF, matematikos bakalauro laipsnį (matematikos taikymai).

2002–2004 m. Vilniaus Universiteto magistrantūra, MIF, Matematikos magistro laipsnis (matematikos taikymai).

2008 m. apgynė matematikos mokslų daktaro disertaciją „Laiko eilučių agregavimas, deagregavimas ir tolima priklausomybė" tema (mokslinis vadovas prof. habil. dr. Remigijus Leipus).

Mokslinė veikla
---------------

Kuria didelius makroekonometrinius modelius (pvz. LITMOD, LEMPA); savo moksliniuose darbuose studijuoja laiko eilutes, duomenų transformacijas, agregavimą ir deagregavimą.

Publikacijos
------------

Pagal Scopus duomenų bazės duomenis, 2015 m. pabaigoje Dmitrijaus dažniausiai cituojamas mokslinis straipsnis buvo *„Time series aggregation, disaggregation, and long memory"*, kurį jis parašė kartu su R. Leipumi ir A. Philippe.

Šeima
-----

Vedęs, turi dukterį.

Šaltiniai
---------

1. 1 2
2. ↑  http://uosis.mif.vu.lt/~celov/dc/dcelov%20summary.pdf
3. ↑
4. ↑   Archyvuota kopija 2016-01-07 iš Wayback Machine projekto.
5. 1 2   Archyvuota kopija 2016-01-12 iš Wayback Machine projekto.
6. ↑
| Klovainių herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1997-03-19* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas nebuvo* |
| Ž • A • R |

**Klovainių herbas** – Klovainių miestelio ir seniūnijos heraldinis atributas.

Aprašas
-------

Herbo skydo auksiniame lauke šėlstantis mėlynas žirgas su raudonais pakinktais. 

Žirgas – saulės ir dangaus, visų išmintingųjų jėgų džiaugsmo ir pergalės simbolis, įkūnijantis jaunystę, jėgą ir vyriškumą.

Istorija
--------

Istorinio herbo miestelis neturėjo. Heraldikos komisijoje svarstant herbo simboliką, buvo atsižvelgta į vietinių gyventojų pasakojimą apie miestelio vardo kilmės legendą: esą miestelio vardas kilęs nuo žirgo „kloniojimosi" einant per laukus. Žirgai buvo mėgstami ir Karpio dvare, garsėjusiame didžiulėmis arklidėmis. Žmonių pasakojimai apie žirgo viziją tekant saulei, prisiminimai apie kadaise pro Klovainius ėjusį Kauno-Rygos traktą, kai Klovainiuose buvo keičiami pašto karietų ir prekybos diližanų arkliai, lėmė, kad heraldikos ženklo simboliu tapo žirgas.

Herbas patvirtinas 1997 m. kovo 19 d. Prezidento dekretu. Etalono autorius – Juozas Galkus.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-06-11 iš Wayback Machine projekto.
| **Barbarea vulgaris** |
| --- |
| Paprastoji barborytė (*Barbarea vulgaris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Bastutiniai  *( Brassicaceae)* |
| Gentis: | Barborytė  *( Barbarea)* |
| Rūšis: | Paprastoji barborytė  *( Barbarea vulgaris)* |

 |

**Paprastoji barborytė** (*Barbarea vulgaris*) – bastutinių (*Brassicaceae*) šeimos barboryčių (*Barbarea*) genties rūšis. Paplitusi Europoje, tačiau natūralizuota ir Šiaurės Amerikoje.

Vienmetis arba dvimetis (kartais daugiametis), 30-70 cm aukščio žolinis augalas. Stiebas stačias, vagotas, plikas arba kiek plaukuotas, šakotas. Pamatiniai ir apatiniai lapai kotuoti, lyriškai suskaldyti, su 2 arba 4 poromis šoninių skilčių ir didele viršūnine skiltimi; viršutiniai lapai bekočiai, bukai dantyti. Žiedynai stiebo viršūnėje. Vainiklapiai 4, ryškiai geltoni, 5-7 mm ilgio. Taurėlapiai atsilošę, 3-4 mm ilgio. Vaisius - tiesi, stačia, 1-2 cm ilgio trumpakotė ankštara, kuri prinokusi kiek atsilošia nuo ašies. Ankštaros gana tankios. Sėklos lizde išsidėsčiusios viena eile, ilgakotės, ovališkos, pilkšvai rudos, paviršius smulkiai karpotas; kiekvienoje ankštaroje apie 20 sėklų.

Žydi gegužės - birželio mėn. Auga pasėliuose, laukuose, šlaituose, pievose, daržuose, pakrantėse, pagrioviuose. Mėgsta drėgnokas dirvas.

Labai įkyri piktžolė. Medingas augalas (iš 1 ha gaunama iki 35-40 kg medaus). Jauni lapai tinka salotoms. Žiedais galima dažyti šilką geltona spalva.

**Lenktavaisė barborytė** (*Barbarea arcuata*), seniau laikyta atskira rūšimi, dabar išskiriama kaip paprastosios barborytės porūšis.

Šaltiniai
---------

1. ↑

Literatūra
----------

Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 82 psl.

Paprastosios barborytės žiedai
Koordinatės: 52°38′00″š. pl. 5°25′00″r. ilg.﻿ / ﻿52.633333°š. pl. 5.416667°r. ilg.﻿ / 52.633333; 5.416667

Hautribdeiko damba
Hautribdeikas
**Hautribdeikas** (ol. *Houtribdijk*) – Nyderlanduose įrengta damba, skirianti Markermerio ir Eiselio ežerus. Per ją nutiestas regioninis automobilių kelias N302, jungiantis Lelistado ir Enkheizeno miestus, šiaurės rytų pusėje yra ir dviračių takas. Transporto pranešimuose ši vieta dar vadinama **Lelistado–Enkheizeno damba**. Keliu kasdien pravažiuoja apie 8 500 automobilių, greitis ribojamas iki 100 km/val. Dambos galuose laivams praleisti įrengti šliuzai. Tarp abiejų ežerų Enkheizeno pusėje pastatytas laivų akvedukas (*naviduct*).

30 km ilgio, 68 m pločio damba pastatyta 1963–1975 m. įgyvendinant Šiaurės jūroje buvusios Zeiderzės įlankos pertvarkymo projektą. Buvo numatyta įrengti *Markerwaard* polderį, bet projektas kol kas lieka neįgyvendintas, čia tyvuliuoja Markermerio ežeras. Dambos viduryje pastatyta atsarginė *Trintelhaven* prieplauka, įrengtas restoranas, AM dažnio radijo stotis su 54 m antenos bokštu.

Galerija
--------

* Lelistado–Enkheizeno damba žemėlapyjeLelistado–Enkheizeno damba žemėlapyje
* Pylimu driekiasi keliasPylimu driekiasi kelias
* ŠliuzaiŠliuzai
* Laivų akvedukasLaivų akvedukas

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Hautribdeikas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Hautribdeikas vaizdo įraše (*youtube.com*)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Hauptmanas** (vok. *Hauptmann* 'kapitonas'} – armijos kapitono laipsnis (NATO kategorija OF-2) Vokietijos, Austrijos, Šveicarijos armijose.

#### Vokietijos sausumos pajėgos

* Oberleitenanto (vyresniojo leitenanto) antpetisOF-1 (viršut.)Oberleitenanto (vyresniojo leitenanto) antpetis  
OF-1 (viršut.)
* Hauptmano (kapitono) antpetisOF-2 (apat.)Hauptmano (kapitono) antpetis  
OF-2 (apat.)
* Štabshauptmano antpetisOF-2 (viršut.)Štabshauptmano antpetis  
  
OF-2 (viršut.)
* Majoro antpetisOF-3Majoro antpetis  
  
OF-3

#### Šveicarijos armija

* Oberleitenanto antpetis OF-1 (viršut.)Oberleitenanto antpetis   
  
OF-1 (viršut.)
* Kapitono antpetisOF-2Kapitono antpetis  
  
OF-2
* Karininko specialisto (vok. Fachoffizier) antpetisOF-2,3Karininko specialisto (vok. *Fachoffizier*) antpetis  
OF-2,3
* Majoro antpetisOF-3Majoro antpetis  
  
OF-3

Etimologija
-----------

Šiuolaikinėje vokiečių kalboje vok. *haupt* reiškia 'pagrindinis', senesnė prasmė – 'viršininkas; pirmasis, priešakinis', tad žodis *hauptmann* reiškia ir 'žmogus viršininkas; priešakinis žmogus'. Šiuo požiūriu *hauptmann* yra artimas angl. *captain* iš vid.pranc. *capitaine, capitain*, iš lot. *capitaneus* 'priešakinis, pagrindinis, vyriausias', iš lot. *capit-, caput* 'galva'.

Žodžiu *Hauptmann* gali būti vadinamas bet kokios organizuotos grupės vadovas. Pvz. vok. *Feuerwehrhauptmann* Austrijoje reiškia ugniagesių brigados kapitoną, o vok. *Räuberhauptmann* reiškia plėšikų gaujos vadą.

Oficialių Austrijos titulų tarpe buvo ir *Landeshauptmann*, *Bezirkshauptmann*, *Burghauptmann* ir *Berghauptmann*.
  
Veimaro respublikos Saksonijoje buvo pareigos *Kreishauptmann* ir *Amtshauptmann*, kurias užimdavo vyresnieji valdininkai.
|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vlodavos Didžioji sinagoga** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Vlodavos Didžioji sinagoga** (lenk. *Wielka Synagoga we Włodawie*) – sinagoga esanti Vlodavos mieste *ul. Czerwonego Krzyża 7* gatvėje. Sinagogos plotis 26 m, o ilgis 30,6 m, kubatūra 8500 m³. Tai viena geriausiai savo autentiškumą išlaikiusių sinagogų visoje Lenkijoje. Šalia sinagogos stovi Vlodavos Mažoji sinagoga.

Istorija
--------

Barokinio architektūros stiliaus sinagoga buvo pastatyta 1764–1774 m. pagal italų architekto Paolo Fontana projektą. Pastatyta vietoje Vlodavos Senosios sinagogos. Sinagogos statybas finansavo Čartoriskių šeima. 1901 m. Didžiojoje Britanijoje gyvenę žydų emigrantai iš Vlodavos miesto Londone įkūrė *Vlodavos* pavadinimo sinagogą, kuri buvo uždaryta 1987 metais. Per I pasaulinį karą smarkiai apdegė sinagogos vidus. 1936 m. pastatytas Aron hakodešas. Per II pasaulinį karą naciai nusiaubė sinagogą ir įkūrė joje karinį sandėlį. Po karo iki 1970 m. sinagogoje veikė parduotuvė. XX a. aštuntame dešimtmetyje prasidėjo sinagogos rekonstrukcija. 1983 m. sinagogoje įkurtas muziejus.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Sinagogos aprašymas (lenk.).

Literatūra
----------

* Ireneusz Wojczuk, Bóżnica włodawska, [w:] „Zeszyty muzealne", t. 5, Muzeum Pojezierza Łęczyńsko-Włodawskiego, Włodawa, 1996.

Koordinatės: 51°32′42″ š. pl. 23°33′10″ r. ilg.﻿ / ﻿51.54500°š. pl. 23.55278°r. ilg.﻿ / 51.54500; 23.55278
| Igarių senosios kapinės |
| --- |
| Igarių kapinės iš vakarų pusės |
| 

Igarių senosios kapinėsIgarių senosios kapinės

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°09′32″š. pl. 21°33′25″r. ilg.﻿ / ﻿56.158937°š. pl. 21.556849°r. ilg.﻿ / 56.158937; 21.556849Koordinatės: 56°09′32″š. pl. 21°33′25″r. ilg.﻿ / ﻿56.158937°š. pl. 21.556849°r. ilg.﻿ / 56.158937; 21.556849 |

 |
| Vieta | Skuodo rajonas |
| Seniūnija | Mosėdžio seniūnija |
| Plotas | 0,28 ha |
| Naudotas | XVI – XIX a. |
| Žvalgytas | 1984, 2002, 2011 m. |

**Igarių senosios kapinės**, vad. **Kapeliais, Maro kapeliais, Senkapiais**, yra pietvakarinėje Skuodo rajono savivaldybės teritorijos dalyje, 0,53 km į pietvakarius nuo kelių Skuodas–Plungė ir Mosėdis–Lenkimai kryžkelės, dešiniajame Šakalės upelio krante. Saugotinas kultūros paveldo objektas.

Kapinės
-------

Įrengtos aukštumos šlaite. Ovalo plano, 17×17 m dydžio, nežymiai ištęstos šiaurės – pietų kryptimi, apjuostos palaidų akmenų pylimo, kurio vakarų pusėje paliktas tarpas vartams. Kapinės neveikiančios, apaugusios medžiais. Laidojimo žymių nesimato. Paviršius nelygus, banguotas, žemėja į rytų pusę. Ties viduriu stovi koplytėlė, o abipus jos – po kryžių, atsukti priekiu link įėjimo.

Kapinių koplytėlė ir kryžiai
Teritorijos plotas – 0,28 ha.

Istorija
--------

Veikė XVI–XIX a. Jose laidoti Igarių kaimo gyventojai. Vadinamos Kapeliais, Maro kapeliais, Senkapiais. 1881 m. pastatyta koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra (autorius nenustatytas; XX a. viduryje rekonstruota). Šalia koplytėles nuo seno stovėjo pora aukštų ąžuolinių kryžių (XX a. I pusėje ir pabaigoje atnaujinti). Per gegužines pamaldas ir kryžiaus dienas prie koplytėlės gyventojai rinkdavosi pagerbti mirusiųjų. 

Kapinės 1972–1984 m. buvo vietinės reikšmės archeologinis paminklas (AV1161), o koplytėlė su Marijos Maloningosios skulptūra 1971 m. paskelbta vietinės reikšmės dailės paminklu.

Žemaičių kraštui būdingas laidojimo paminklas.

Tyrimai
-------

1984 m. žvalgė Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba, kartografavo Visasąjunginio žemės ūkio ministerijos aerofotogeodezinių tyrinėjimų instituto Vakarų filialas. 2002, 2011 m. žvalgė Julius Kanarskas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. – Vilnius, 1973. – P. 742
2. ↑  Igarių k. senosios kapinės. Kultūros paveldo objekto dosjė. Parengė Julius Kanarskas, 2005-12-16. – Salantų regioninio parko direkcijos paveldotyros archyvas

Nuorodos
--------

* Kazimieras Prušinkas. Kapinės Mosėdyje ir jo apylinkėje. – Žemaičių žemė – 2005, Nr. 2 Archyvuota kopija 2007-12-05 iš Wayback Machine projekto.
* Jadvyga Laureckienė, Danutė Mukienė. Kultūros paveldo objektai Mosėdžio seniūnijoje. – Žemaičių žemė – 2005, Nr. 2 Archyvuota kopija 2007-12-05 iš Wayback Machine projekto.

Nuotraukos
----------

* Kapinių vaizdas iš pietryčių pusėsKapinių vaizdas iš pietryčių pusės
* Kapinių koplytėlėKapinių koplytėlė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Telefonija
----------

2007 m. čia buvo užfiksuota 8 096 000 mobiliųjų telefonų, o tai yra daugiau nei vienas vienam gyventojui.

Radijas ir televizija
---------------------

1998 m. radijo imtuvų skaičius šalyje buvo apie 7 100 000, vidutiniškai vienas vienam gyventojui; 2004 m. čia buvo 113 FM ir 4 AM radijo stotys.
Be to, 1995 m. Šveicarijoje buvo priskaičiuota 108 televizijos stotys ir 3 310 000 televizorių.

Internetas
----------

Šveicarijos internetinių puslapių kodas yra *.ch*, jis atėjęs iš lotynų kalbos žodžių junginio – *Confederation Helvetica*. Čia yra 115 interneto paslaugų tiekėjų ir 4 610 000 interneto vartotojų.

v • a • r **Europos šalių ryšiai** 

Airija |
Albanija |
Andora |
Armėnija |
Austrija |
Azerbaidžanas |
Baltarusija |
Belgija |
Bosnija ir Hercegovina |
Bulgarija |
Čekija |
Danija |
Estija |
Graikija |
Gruzija |
Islandija |
Ispanija |
Italija |
Jungtinė Karalystė |
Juodkalnija |
Kazachija |
Kosovas |
Kroatija |
Latvija |
Lenkija |
Lichtenšteinas |
Lietuva |
Liuksemburgas |
Šiaurės Makedonija |
Malta |
Moldavija |
Monakas |
Norvegija |
Nyderlandai |
Portugalija |
Prancūzija |
Rumunija |
Rusija |
San Marinas |
Serbija |
Slovakija |
Slovėnija |
Suomija |
Švedija |
Šveicarija |
Turkija |
Ukraina |
Vatikanas |
Vengrija |
Vokietija
|  |
| --- |
| **Šveicarijos geografija** |
|  |
| **Žemynas** | Europa |
| **Regionas** | Vakarų Europa |
| **Plotas** | 41 293 km²95,8 % žemės4,2 % vandens |
| **Pakrantė** | 0 km |
| **Sienos** | Italija 734 kmPrancūzija 572 kmVokietija 346 kmAustrija 165 kmLichtenšteinas 41 km |
| **Aukščiausias taškas** | Diufūro kalnas4 634 m |
| **Žemiausias taškas** | Madžorė193 m |
| **Ilgiausia upė** | Reinas376 km |
| **Didžiausias ežeras** | Ženevos ežeras345,31 km² |

**Šveicarija** – valstybė Vidurio Europoje. Priskiriama Vakarų arba Vidurio Europai. Neturi tiesioginio priėjimo prie jūros.

Šiaurėje ribojasi su Vokietija (334 km), rytuose su Austrija (165 km) ir Lichtenšteinu (41 km), pietuose su Italija (741 km), vakaruose su Prancūzija (572 km). Šalies teritorijos ilgis iš vakarų į rytus 348 km, plotis iš šiaurės į pietus 220 km.

Paviršius
---------

Alpių valstybė. Paviršiaus formos % teritorijos: Šveicarijos Alpės 58, Vidurio plokščiakalnis, arba Šveicarijos plynaukštė 31, Šveicarijos Jūra 11. Vidutinis šalies aukštis 935 m virš jūros lygio.

Klimatas
--------

Būdingas vidutinių platumų pereinantis iš jūrinio į žemyninį šiaurės vakaruose (Atlanto vandenyno poveikis), vidutinių platumų beveik žemyninis rytuose ir šiaurės rytuose, Viduržemio jūros Tičino kantono pietuose, primenantis mediteraninį palei Ženevos ežerą, nivalinių dykumų ir alpinių pievų kalnuose.

Dirvožemis
----------

Slėniuose ir žemesniuose kalnų šlaituose paplitę miškų rudžemiai, aukščiau kalnų jauriniai dirvožemiai. Ženevos ežero pakrantei būdingi skeletiniai dirvožemiai.

Augalija
--------

Plačialapių miškuose paplitę ąžuolai, bukai, klevai, kaštonai, spygliuočių – eglės, pušys, kėniai, maumedžiai, palei Ženevos ežerą – palmės, magnolijos, akacijos, riešutmedžiai.

Gyvūnija
--------

Kalnų miškuose veisiasi stirnos, elniai, lūšys, lapės, gemzės, kalnuose – starai, švilpikai, akmenų ožiai, kalnų ereliai. Upėse ir ežeruose paplitę upėtakiai, kai kuriose upėse – lašišos.

Nuorodos
--------

* Geographie der Schweiz auf swissworld.org

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos šalių geografijos |
| --- |
|  |
| 
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė (Anglija, Šiaurės Airija, Škotija, Velsas) | Juodkalnija | Kazachija | Kipras | *Kosovas* | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Šiaurės Makedonija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikanas | Vengrija | Vokietija |

 |
*Kitos reikšmės – Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia.*
Koordinatės: 55°19′51.74″ š. pl. 23°19′22.78″ r. ilg.﻿ / ﻿55.3310389°š. pl. 23.3229944°r. ilg.﻿ / 55.3310389; 23.3229944


|  Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Raseinių |
| **Savivaldybė** | Raseinių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Milašaičiai (Raseiniai) |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1855 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūra |

**Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Milašaičių kaime, 4 km į šiaurę nuo senojo Žemaičių plento, prie kelio  **3526**  Bučiūnai–Milašaičiai–Tarosai . Turi liaudies architektūros bruožų.

Istorija
--------

Januška-Januškevičius 1786 m. Milašaičiuose pastatė medinę koplyčią. Nauja medinė koplyčia pastatyta 1855 m. Jai 1867 m. paskirtas kunigas, koplyčia tapo Betygalos parapijos filija. 1903–1905 m. remontuota, suveržtos sienos.

Architektūra
------------

Bažnyčia turi liaudies architektūros bruožų, stačiakampio plano, su 2 bokšteliais. Šventoriuje yra kapinės.

Galerija
--------

* Priekis
* Galinė dalis – apsidė
* Interjeras
* Vargonų choras
* Vargonų dumplės
* Bokštelio kryžius

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Milašaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija
Paminklas Simonui Dachui

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Simono Dacho paminklas-fontanas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Simono Dacho paminklas–fontanas** – paminklas, kuris stovi Klaipėdoje, Teatro aikštėje. Pastatytas Karaliaučiaus universiteto profesoriaus Simono Dacho atminimui. Skulptūros autorius – Arnoldas Kiunė.

Istorija
--------

XX a. pradžioje Klaipėdos magistratas svarstė, kaip geriau panaudoti Teatro aikštę. Nutarta aikštės viduryje statyti fontaną ir aplink jį įrengti trikampį skverelį. Fontanas 1912 m. buvo pastatytas, o skverelio atsisakyta. Virš fontanėlio iškilo bronzinė Simono Dacho eilėraščio „Taravos Anikė" herojės skulptūra, kuri vaizduoja jaunutę basą mergaitę. Simono Dacho fontanas buvo pastatytas iš visuomenės lėšų.

Po II pasaulinio karo skulptūra buvo sunaikinta. 1988 m. paminklo atstatymą inicijavo lietuvių kilmės Vakarų Vokietijos pilietis Haincas Radzivilas. Paminklas atidengtas 1989 m. lapkričio 18 dieną.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Paminklas Simonui Dachui[neveikianti nuoroda]
2. ↑  Taravos Anikė: keturi vyrai per keturis šimtmečius
**Simptoterminis metodas** – natūralaus šeimos planavimo (NŠP) būdas, kuriuo siekiama nustatyti vaisingąsias dienas remiantis dviejų metodų – temperatūrinio ir gimdos kaklelio gleivių metodo – principais. Pagrindinis privalumas – sinchroniškai naudojant šiuos du metodus, vaisingųjų dienų nustatymas yra tikslesnis.

Pastaraisiais metais atsiranda vis daugiau gamintojų, siūlančių įvairias moters ciklo skaičiuokles, parodančias, kurios dienos yra vaisingos. Dažniausiai jos remiasi tiek moters temperatūra, tiek ir gleivių charakteristikomis (pvz. „Perimon" Archyvuota kopija 2005-12-02 iš Wayback Machine projekto.). Dauguma tiekėjų teigia, kad Perlo indeksas siekia mažiau nei 5. Tačiau prieš naudojantis tokiomis skaičiuoklėmis, jas reikia „kalibruoti" – nustatyti individualiai pagal moters ankstesnius ciklus, kadangi skaičiuoklėje yra mažas kompiuteris, analizuojantis informaciją apie paskutinius moters ciklus. Kalibravimo laikas priklauso nuo tiekėjo – gali būti nuo 3 iki 8 ir daugiau ciklų.
**Stanislovas Rapolionis** (*Rapalavičius*) (lot. *Stanislaus Rapagellanus arba Stanislaus Lituanus lenk. Stanisław Rapajłowicz*, 1485 m. netoli Eišiškių – 1545 m. gegužės 13 d. Karaliaučiuje) – vienas lietuvių raštijos pradininkų, protestantas, reformacijos pradininkas Vilniuje, buvęs pranciškonų vienuolyno vienuolis, pirmasis Karaliaučiaus universiteto teologijos profesorius.

Biografija
----------

Susidomėjęs Martyno Liuterio mokymu, apie 1525 m. išstojo iš vienuolyno ir pradėjo mokytojauti didikų dvaruose. 1528 m. su savo mokiniais įstojo į Krokuvos akademiją, gavo bakalauro laipsnį.

Dešimt metų vėl mokytojavo pas didikus, kol 1542 m. gavo Prūsijos kunigaikščio Albrechto stipendiją ir įstojo į tuo metu garsėjusį liuteronišką universitetą Vitenberge. 1544 m. baigė mokslus, apgynė teologijos daktaro laipsnį. Grįžo į Karaliaučių ir vadovavo Teologijos katedrai, buvo pirmasis šio universiteto teologijos profesorius. Garsėjo iškalba. Jo paskaitas lankė ir hercogas Albrechtas.

Turėjo įtakos Lietuvos studentams, prisidėjo prie reformacijos platinimo Lietuvoje. Prisidėjo prie Mažvydo katekizmo išleidimo. Pirmasis pradėjo versti į lietuvių kalbą Bibliją (vertimas neišliko), iš kitų kalbų išvertė giesmių, iš kurių viena paskelbta Martyno Mažvydo 1570 m. išleisto giesmyno antrojoje dalyje, parašė teologinių darbų lotynų kalba, taip pat pirmą lietuvių evangelikų giesmę.

1545 m. Karaliaučiuje jis išleido liuteronų bažnyčios sampratą išsamiai perteikiantį veikalą „Dėl Bažnyčios ir jos požymių" (lotynų kalba), paplitusį ne tik Prūsijoje, bet ir visoje liuteroniškoje Europoje. Mirė 1545 m. gegužės 13 d. Karaliaučiuje. Palaidotas Karaliaučiaus katedroje šalia kunigaikščių laidojimo vietos. Jo antkapio epitafijoje įrašyta:


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | *Čia guli didis vyras, lietuvių tautos garbė.* |  |

Įamžinimas
----------

* 1986 m. Gornostajiškių dvaro sodyboje (Šalčininkų raj.) pastatytas paminklinis akmuo Stanislovui Rapolioniui.
* Eišiškėse teikiama kasmetinė Stanislovo Rapolionio premija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Zigmas Zinkevičius. Rapolionis Stanislovas, Rapailionis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIX (Pre-Reu). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2011. 550 psl.
| **Stanislovas Pleskus** |
| --- |
| Gimė | 1929 m. gegužės 1 d.Aginčiai, Želvos valsčius, Ukmergės apskritis |
| Mirė | 2015 m. liepos 21 d. (86 metai)Vilnius |
| Palaidotas (-a) | Kairėnų kapinėse |
|  |
| Veikla | žurnalistas, redaktorius |
|  |
| Alma mater | 1959 m. Vilniaus aukštoji partinė mokykla |

**Stanislovas Pleskus** (1929 m. gegužės 1 d. Aginčiuose, Želvos valsčius, Ukmergės apskritis – 2015 m. liepos 21 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius.

Biografija
----------

1949 m. baigė Ukmergės gimnaziją. Nuo 1949 m. Ukmergės apskrities laikraščio „Tarybinis kelias" literatūrinis darbuotojas. 1951–1954 m. Smėlių rajono laikraščio „Stalino keliu" atsakingasis sekretorius. 1959 m. baigė Vilniaus aukštąją partinę mokyklą. 1959–1962 m. „Valstiečių laikraščio" skyriaus vedėjas. Nuo 1962 m. gyveno Alytuje, 1962–1982 m. Alytaus rajono bei miesto laikraščio „Komunistinis rytojus" redaktorius. 1983–1990 m. dirbo Lietuvos informacijos agentūroje ELTA: Alytaus zonos korespondentas, korespondentų tinklo skyriaus vedėjas, agentūros atsakingasis sekretorius.

Nuo 1991 m. žurnalo „Baltijos elektronika" redaktorius, laikraščio „Medikų žinios" atsakingasis sekretorius, laikraščių „Bendrovės naujienos" bei „Pašilaičių žinios" korespondentas. Rašė žemės ūkio, ekonomikos, visuomenės gyvenimo klausimais.

Nuo 1967 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos (LŽS) narys, buvo renkamas valdybos nariu, LŽS pirmininko patarėjas, nuo 2000 m. LŽS Senjorų klubo pirmininkas. 1968–1984 m. LŽS „Dainavos" žurnalistų susivienijimo pirmininkas. 2007 m. apdovanotas medaliu „Už nuopelnus žurnalistikai". Palaidotas Kairėnų kapinėse.

Bibliografija
-------------

* Alytus. – Vilnius: Mintis, 1973. – 61 p.: iliustr.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 390-391 psl.
2. ↑  Išėjo Anapilin kolega Stanislovas Pleskus, 2015-07-21
Germanwings|  |
| 

| IATA**4U** | ICAO**GWI** | Šaukinys**GERMAN WINGS** |
| --- | --- | --- |

 |
| Įkurta | 1997 m. |
| Dažno keleivio programa | Boomerang ClubMiles & More |
| Lėktuvų skaičius | 78 |
| Maršrutai | 130[1] |
| Priklauso | Lufthansa |
| Šūkis | Your Airline. |
| Būstinė | Kelnas, Vokietija |
| Tinklalapis | germanwings.com |

**„Germanwings"** (IATA – **4U**, ICAO – **GWI**) – Vokietijos oro linijų bendrovė, priklausanti „Lufthansa".

1997 m. aviakompanija „Eurowings" įsteigė atskirą mažų sąnaudų skrydžių kompaniją, kuri nuo 2002 m. pavadinta „Germanwings". 2005 m. kompanija pasirašė sutartį su „Airbus" dėl 18 Airbus A319 lėktuvų įsigijimo.

2009 m. sausio 1 d. kompaniją įsigijo Vokietijos avialinijų milžinė „Lufthansa". 2012 m. ši kompanija paskelbė, kad trumpų nuotolių skrydžius, vykstančius iš Frankfurto ir Miuncheno, perduos „Germanwings" įmonei.[2] 2014 m. prieš šių skrydžių prijungtas ir Dortmundo oro uostas.

2014 m. pabaigoje visi vietiniai bei tarptautiniai „Lufthansa" skrydžiai (išskyrus Frankfurto ir Miuncheno bei transatlantinius skrydžius) buvo perduoti „Germanwings".[3]

2015 m. kovo 24 d. Germanwings skrydis 9525 patyrė avariją Aukštutinio Provanso Alpėse, Prancūzijoje. Visi 150 žmonių lėktuve žuvo.[4]

Šaltiniai
---------

1. ↑  Facts and Figures
2. ↑  Lufthansa to Combine European Flights Into Low-Cost Unit
3. ↑  Lufthansa-Direktverkehre: Umstellung auf Germanwings auf der Zielgeraden
4. ↑  Alps plane crash: What we know
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Fritaunas*Freetown* |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

FritaunasFritaunas

8°29′0″ š. pl. 13°14′0″ v. ilg.﻿ / ﻿8.48333°š. pl. 13.23333°r. ilg.﻿ / 8.48333; 13.23333﻿ (Fritaunas)Koordinatės: 8°29′0″ š. pl. 13°14′0″ v. ilg.﻿ / ﻿8.48333°š. pl. 13.23333°r. ilg.﻿ / 8.48333; 13.23333﻿ (Fritaunas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Siera Leonės vėliava Siera Leonė |
| **Provincija** | Vakarų sritis |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 819 364  |
| **Plotas** | 13 km² |
| **Tankumas** (2007) | 63 028 žm./km² |
| **Altitudė** | 0 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Fritaunas |

**Fritaunas** (angl. *Freetown*) – Siera Leonės sostinė, didžiausias miestas ir uostas. 519 500 gyventojų (1995). Išsidėstęs pietiniame pusiasalio krante prie Siera Leonės upės žiočių, kalnų papėdėje. Čia yra vienas iš geriausių vakarų Afrikos pakrantės uostų. Pagrindinės eksporto prekės – palmių produktai, kakava, kava, imbieras. Išvystyta deimantų šlifavimo, maisto, tabako apdirbimo pramonė. Šalia miesto yra gražūs paplūdimiai, gana gera turizmo infrastruktūra. Šiauriniame pakraštyje yra tarptautinis oro uostas.

Fritaune yra Siera Leonės nacionalinis muziejus, botanikos sodas, anglikonų Šv. Jurgio katedra (1828 m.). 1827 metais čia įkurta *Fourah Bay* kolegija, kuri 1967 m. tapo Siera Leonės universiteto filialu.

Istorija
--------

Miestą 1787 metais įkūrė britai vergų priešininkai ir jį paskyrė išlaisvintiems vergams – pagal tai miestas ir buvo pavadintas (angl. *free* – laisvas + *town* – miestas). Dėl ligų daug gyventojų mirė, tačiau 1792 m. gyvenvietė buvo pakartotinai įkurta. 1808 metais pusiasalis tapo Britanijos kolonija. 1961 m. Fritaunas tapo nepriklausomos Siera Leonės sostine.
| **Fritz Scherwitz** |
| --- |
| Gimė | 1903 m. rugpjūčio 21 d.Šiauliai, Rusijos imperija |
| Mirė | 1962 m. gruodžio 4 d. (59 metai)Miunchenas, Vakarų Vokietija |
|  |
| Veikla | Karininkas, esesininkas |

**Fricas Šervicas** (1903 m. rugpjūčio 21 d. Šiauliuose, Rusijos imperija – 1962 m. gruodžio 14 d. Miunchene, Vakarų Vokietija) – Lietuvos vokiečių kilmės karininkas, esesininkas vadovavęs žydų priverstinei darbų stovyklai Rygoje.

Biografija
----------

Gimė 1903 m. rugpjūčio 21 d. Šiauliuose. 1925 m. atvyko į Berlyną, kur dirbo įvairius nekvalifikuotus darbus. 1933 m. lapkričio 1 d. įstojo į SS. II pasaulinio karo metu Vokietijos kariuomenei užėmus Rygą, pradėjo čia dirbti policijos seržantu. Nuo 1942 m. vadovavo SD organizacijos administruojamoms gamykloms Rygoje. Surinkęs apie 1000 Rygos geto žydų privertė juos dirbti savo gamyklose. F. Šervicas neleido savo darbuotojų išvežti į naikinimo stovyklas ir tuo juos iš dalies saugojo. 1944 m. rugsėjį pasitraukė iš Rygos į Vakarų Vokietiją, kur apsimetinėjo žydu. 1948 m. balandžio 26 d. buvo suimtas ir apkaltinas priklausymu SS bei atsakingu už trijų žydų nužudymą. Nuteistas 6 metams kalėjimo, paleistas 1954 m. Vėliau dirbo prekybos agentu, mirė 1962 m. gruodžio 14 d. Miunchene.

Nuorodos
--------

* Susijusi literatūra (vok.)
* Biografija (lat.)

Literatūra
----------

* Anita Kugler: Scherwitz, der jüdische SS-Offizier. Köln 2004, ISBN 3-462-03314-X
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Gentis** (lot. *Genus*) – mokslinės klasifikacijos kategorija, apimanti filogenetiškai artimas rūšis. Pavyzdžiui, įvairių rūšių musmirės jungiamos į musmirės (*Amanita*) gentį, įvairūs driežai – į driežų (*Lacerta*) gentį. Genties pavadinimas nurodomas vienu lotynišku pavadinimu; lietuviškai augalų gentį įprasta reikšti vienaskaita, o gyvūnų – daugiskaita. Paprastai į gentį apjungiama nuo vienos iki kelių šimtų ar net tūkstančių giminingų rūšių. Jei gentyje tėra tik viena rūšis, tai tokia gentis yra monotipinė, pvz. mangutas (*Nyctereutes*). Dažnai gentys dar skirstomos į smulkesnes kategorijas – pogenčius, kurie apima ypač artimas rūšis. Artimos gentys jungiamos į stambesnį sistematinį vienetą – šeimą.

  


|  |
| --- |
| **Mokslinė klasifikacija** |
| Domenas - 
Karalystė -
Pokaralystė -
Tipas (Skyrius) -
Potipis -
Antklasis -
Klasė -
Poklasis -
Būrys (Eilė) 
Šeima -
Gentis -
Rūšis |
| Genujos akvariumas |
| --- |
|  |
| Genujos akvariumas |
| **Įkurtas** | 1992 |
| **Vieta** | Italija Genuja |
| **Kolekcija** | virš 500 rūšių žuvų |
| **Plotas** | 3,100 m2 |
| **Lankytojai** | 1,2 mln. (2008 m.) |
| **Interneto svetainė** |  |

**Genujos akvariumas** (it. *Acquario di Genova*) – didžiausias akvariumas Italijoje. Jis buvo atidarytas 1992 m. ruošiantis tų metų EXPO parodai ir minint 500 metų kaip čia gimęs Kristupas Kolumbas atrado naująjį pasaulį perplaukęs Atlanto vandenyną sukaktį. Akvariumas priklauso Europos zoologijos sodų ir akvariumų asociacijai.

Akvariumo dizainą sukūrė Prickerio architektūros premijos laureatas italų architektas Renzo Piano. 1998 m. akvariumas buvo išplėstas, pridedant 100 m ilgio pakrantės dalį.

Pagrindinė akvariumo sukūrimo užduotis buvi parodyti Ligūrijos jūros, Atlanto vandenyno ir Karibų jūros gyvūniją iš dviejų perpsektyvų – 1492 m. ir 1992 m.

Akvariumą sudaro 70 ekspozicijų, kurių tūris siekia 6 mln. litrų.

Genujos akvariume yra virš 15 000 gyvūnų bei daugiau nei 500 rūšių žuvų. Tarp gyvūnų galima pamatyti delfinų, lamantinų, ryklių, ruonių, smauglių, medūzų ir pingvinų. Pagal biosferos įvairovę Genujos akvariumas yra didžiausias Europoje.

Galerija
--------

|  |
| --- |
| * 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Largest and Best Aquariums in Europe 2022 (Top 10)
2. ↑  Aquarium
3. ↑  L’aquarium de Gênes et la sensibilisation à l’enviro n n e m e n t
4. ↑  The largest Aquarium in Europe

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Homofonas** – vienodai tariami, bet skirtingai rašomi žodžiai, homonimų variantas. Pavyzdžiui, *rūkti – rūgti, плод – плот, tale - tail*,  *die Seite – die Saite, cher – chaire*.

Homofonai dažni kalambūruose ir priverčia gerokai pasukti galvas vertėjus. Pagarsėjęs homofonų naudojimas Liuiso Kerolio (*Lewis Carroll*) knygoje „Alisa stebuklų šalyje":

Mine is a long and a sad **tale**!" said the Mouse, turning to Alice, and sighing.
„It is a long tail, certainly", said Alice, looking down with wonder at the Mouse‘s **tail**; „but why do you call it sad?"
Čia **tale** reiškia 'istorija, pasaka', o **tail** - 'uodega'.

Kazys Grigas šią vietą išvertė taip:

- Mano istorija su uodega, ilga ir liūdna! – atsakė Pelė, pasisukus į Alisą, ir giliai atsiduso.
- Uodega tikrai ilga, – tarė Alisa, su nuostaba žiūrėdama į Pelės uodegą, – bet kodėl sakote, kad ji liūdna?
Homofonų naudojimo lietuvių poezijoje pavyzdys – Vlado Šimkaus „Tobulas eilėraštis":

Ir plaukia į marias **gilias**
Šventosios upė kaip ir plaukus,
ne bombos byra, o **giles**
tau barsto ąžuolas į plaukus.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

JAV žurnalistas *Robert Ewing* (1859-1931) su homburgu (1914 m.)
**Homburgas** – kieto fetro skrybėlė, kurios viršus apačioje turi juostą, o viršuje – išilginį įdubimą, o kietų brylių kraštai užlenkti į viršų. Iš pirmo žvilgsnio primena fedoras ar trilbius, bet šie yra minkštos skrybėlės su lanksčiais bryliais, o jų viršus gali būti įlenkiamas norimose vietose.

Homburgai daromi iš fetro, gali turėti plunksną. Homburgai gaminami įvairių spalvų, bet populiariausi juodi, pilki ir rudi. Anksčiau homburgai buvo labai populiarūs kaip ir fedoros bei trilbiai.

Šio stiliaus skrybėles pradėjo gaminti Bad Homburge (Vokietija) buvusiame Filipo Miokelio (*Phillip Möckel*) skrybėlių fabrike. Jų populiarumas labai pašoko, kai Homburge 1882 m. rugpjūčio 29 d. apsilankė tuometinis Didžiosios Britanijos sosto įpėdinis, būsimasis karalius Eduardas VII. Jis pamatė, kad jo pusbrolis kaizeris Vilhelmas II prie medžioklinio kostiumo užsidėjęs žalią homburgą, ir Miokelio fabrike užsisakė sau tradicinės pilkos spalvos homburgą. Kai būsimasis karalius grįžo į Angliją, joje homburgai tapo madingais ir ėmė išstumti iki tol itin paplitusius katiliukus ir cilindrus.

Oficialumo požiūriu homburgai yra laikomi žemesniais už cilindrus, bet viršesniais už katiliukus ar fedoras.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Homburgas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |