recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°13′12″š. pl. 23°15′43″r. ilg.﻿ / ﻿55.220053°š. pl. 23.261818°r. ilg.﻿ / 55.220053; 23.261818


|  Gricių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Jurbarko |
| **Savivaldybė** | Jurbarko rajonas |
| **Gyvenvietė** | Griciai |
| **Adresas** | Mokyklos g. 8 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1997 m. |

**Gricių koplyčia** – katalikų koplyčia Gricių kaime (Veliuonos sen.), Jurbarko rajone, 4 km į vakarus nuo Juodaičių. Koplyčia stovi pagrindinėje gatvėje, prie kelio  **3513** Uždubysys–Juodaičiai–Griciai . Ji įrengta įprastame, dviejų galų mediniame name, virš įėjimo durų įtaisytas didelis kryžius. Dalyje pastato yra įsikūrusi bendruomenės salė. Šalia pastatytas koplytstulpis. 

Koplyčia aktyviai veikė 1997–2008 m. Vietos gyventojams čia buvo laikomos pamaldos, į kurias atvykdavo Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapijos klebonas. Taip pat buvo įrengta šarvojimo salė. Mažėjant kaime gyventojų (2011 m. – 119 gyv.), užsidarius mokyklai, parduotuvei, bibliotekai, koplyčios poreikis taip pat sumenko, todėl jos patalpos su visa bažnytine atributika kolkas nenaudojamos. Po 2015 m. Veliuonos seniūnijos atlikto pastato remonto antrasis namo galas skirtas vietos bendruomenės poreikiams (žmonių susirinkimų, rinkiminės apylinkės vieta).

Koplyčios priekyje – koplytstulpis partizanui A. Gudžiūnui

Istorija
--------

Koplyčios pastatas priklausė Gudžiūnų šeimai, kuri buvo ištremta. Nacionalizuotuose namuose sovietmečiu veikė vietinio kolūkio „Jaunoji karta" kontora. Ji čia įsikūrė 1960 m. po atlikto remonto ir pertvarkymų. Dalį patalpų 1960–1976 m. užėmė pradinė mokykla. 

Lietuvai atkūrus nepriklausomybę, namas teismo keliu buvo gražintas teisėtai savininkei Marytei Gudžiūnaitei–Butkuvienei. Namo šeimininkas Butkus (jos sūnus) čia negyveno, tačiau jį sutvarkęs, perdažęs, pakeitęs langus, perdavė Juodaičių parapijai. 1997 m. lapkričio mėn. žmonių iniciatyva čia buvo įkurta ir pašventinta koplyčia. Tuometinis klebonas Vladas Luzgauskas pasirūpino ją deramai apstatyti (suolai, Kryžiaus kelio paveikslai, kryžius). Žmonių patogumui įrengta ir šarvojimo salė (Juodaičiuose tuomet tokios dar nebuvo). Apie 1998 m. pastatytas koplytstulpis partizanui, pavasarininkui Antanui Gudžiūnui. (aut. Puidokas).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Juodaičių Nukryžiuotojo Jėzaus parapija
2. ↑  Pirmosios okupacijos partizanas Antanas Gudžiūnas

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gricių koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Gricių koplyčia (*facebook.com*)
* Griciai: po vienu stogu – koplyčia ir rinkimų apylinkė Archyvuota kopija 2016-11-10 iš Wayback Machine projekto.
| **Crepis tectorum** |
| --- |
| Šelmeninė kreisvė (*Crepis tectorum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Astražiedžiai  *( Asteridae)* |
| Šeima: | Astriniai  *( Asteraceae)* |
| Gentis: | Kreisvė  *( Crepis)* |
| Rūšis: | Šelmeninė kreisvė  *( Crepis tectorum)* |

 |
| Binomas |
| ***Crepis tectorum***L. |

**Šelmeninė kreisvė** (*Crepis tectorum*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos kreisvių (*Crepis*) genties augalas. Natūraliai paplitęs Eurazijoje, introdukuotas Šiaurės Amerikoje. Dažnas visoje Lietuvoje.

Ekologija
---------

Auga sausuose laukuose, smiltynuose, žvyrduobėse, pakelėse, panamėse. Mėgsta azotu turtingą dirvožemį. Piktžolė ir invazinė rūšis.

Biologija
---------

Tai vienmetis arba žiemojantis, pilkšvai žalias, negausiai voratinkliškai plaukuotas žolinis augalas. Stiebas status, 15–60 cm aukščio, briaunotas, dažniausiai šakotas, apatinė dalis violetinė. Lapai lancetiški, pamatiniai plunksniškai suskaldyti, anksti nudžiūsta, viduriniai dantyti arba lygiakraščiai, viršutiniai linijiški, lygiakraščiai, žemyn riestais kraštais. Stiebo aukštis, lapų forma, graižų kiekis įvairuoja, tai priklauso nuo augavietės sąlygų.

Graižai iki 2 cm skersmens, gausiažiedžiai, ant ilgokų graižkočių, susitelkę į skėtišką skrotelę. Skraistė šviesiai žalia. Skraistlapiai, vaisiams nokstant, atsilošia. Žiedynsostis smulkiai korėtas. Žiedai šviesiai geltoni, liežuviški, dvilyčiai. Kuokeliai penki.

Žydi birželio-spalio mėneniais. Vaisius – lukštavaisis. Lukštavaisiai plokštūs, juodi ar rudi, cilindriški, su išilginėmis skiauterėlėmis, viršūnėje skristukas iš daug eilių ilgų, plonų plaukelių. Vienas augalas subrandina iki 15 000 sėklų.

Porūšiai
--------

Yra išskiriami du porūšiai:

* *Crepis tectorum subsp. nigrescens* (Pohle) Á. Löve & D. Löve. Augalas mažesnis, lapai platesni, graižas didesnis
* *Crepis tectorum subsp. tectorum*

Nuorodos
--------

* Šelmeninės kreisvės mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per theplantlist.org (anglų k.)
* Crepis tectorum Nature Gate (anglų k.)

Literatūra
----------

* Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 162 p.

Išnašos
-------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Šelmeninė kreisvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Tropicos
| *The Captain & the Kid* |
| --- |
| The Captain & the Kid viršelis |
| Elton John studijinis albumas |
| Išleistas | 2006 m. rugsėjo 18 d. |
| Įrašytas | 2006 m. pavasarį |
| Žanras | rokas |
| Trukmė | 46:02 |
| Įrašų kompanija | Interscope • Mercury |
| Prodiuseris | Elton John, Matt Still |
| Apžvalgos |
| Metacritic 69/100 nuorodaAllmusic 3.5 iš 53.5 iš 53.5 iš 53.5 iš 53.5 iš 5 nuoroda |
| Elton John chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Peachtree Road(2004) | **The Captain & the Kid**(2006) | The Union(2010) |

 |

**„The Captain & The Kid"** – dvidešimt aštuntasis britų atlikėjo Elton John albumas, išleistas 2006 m. Tai yra antrasis jo ir Bernie Taupin autobiografinis albumas judviejų karjeroje. Albume esančios dainos skirtos paminėti įvykius, kurie klostėsi per jų tris dešimtmečius trukusį bendradarbiavimą. „The Captain & the Kid" pagal pardavimus UK užkopė į 6-tą vietą. Tai buvo gerokai sėkmingesnis šuolis nuo pastarojo albumo „Peachtree Road" (2004), su kuriuo Eltonas užėmė tik 21-ą vietą. Jungtinėse Amerikos Valstijose albumas sugebėjo užimti 18-tą vietą, tačiau netrukus greitai smuko pardavimuose. Ankstyvaisiais 2007 m. Eltonas per koncertus viešai pareiškė nusivylimą įrašų kompanija „Interscope Records", kuri grasino sutrumpinti jo kontrakto terminą su kompanija, kas taip pat lėmė prastą albumo platinimą ir reklamavimą.

Dainų sąrašas
-------------

Visas dainas parašė Elton John ir Bernie Taupin.

### Pirmoji pusė

1. „Postcards from Richard Nixon" – 5:15
2. „Just Like Noah's Ark" – 5:33
3. „Wouldn't Have You Any Other Way (NYC)" – 4:38
4. „Tinderbox" – 4:25
5. „And the House Fell Down" – 4:48

### Antroji pusė

1. „Blues Never Fade Away" – 4:45
2. „The Bridge" – 3:38
3. „I Must Have Lost It on the Wind" – 3:53
4. „Old '67" – 4:01
5. „The Captain and the Kid" – 5:03

#### Papildomi įrašai

1. „Across the River Thames" – 4:31

  

v • a • r **Elton John studijiniai albumai** 

Empty Sky · Elton John · Tumbleweed Connection · Madman Across the Water · Honky Château · Don’t Shoot Me I’m Only the Piano Player · Goodbye Yellow Brick Road · Caribou · Captain Fantastic and the Brown Dirt Cowboy · Rock of the Westies · Blue Moves · A Single Man · Victim of Love · 21 at 33 · The Fox · Jump Up! · Too Low for Zero · Breaking Hearts · Ice on Fire · Leather Jackets · Reg Strikes Back · Sleeping with the Past · The One · Duets · Made in England · The Big Picture · Songs From The West Coast · Peachtree Road · The Captain & The Kid · The Diving Board · Wonderful Crazy Night
Koordinatės: 55°21′11″š. pl. 22°30′54″r. ilg.﻿ / ﻿55.3531°š. pl. 22.5149°r. ilg.﻿ / 55.3531; 22.5149


|  |
| --- |
| **Batakių mokykla** |
| [[Vaizdas:|Batakių mokykla herbas|center|100px]] |
| Batakių mokykla |
| **Adresas** | Mokyklos g. 3, Batakiai |
| **Direktorius(-ė)** | Rimvydas Varanavičius |
| **Mokinių skaičius** | 146 (2012 m.) |
| **Įkūrimo data** | 1866 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 25 |

**Batakių mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Batakiuose (Tauragės raj.), Mokyklos g. 3, vykdžiusi pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190469322. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Skaudvilės gimnazijos skyrius.

Filialai:

* Batakių vidurinės mokyklos Norkiškės skyrius (iki 2007 m.)
* Batakių vidurinės mokyklos Batakių geležinkelio stoties skyrius (iki 2008 m.)

Istorija
--------

Skaudvilės gimnazijos Batakių pagrindinio ugdymo skyrius
1648 m. minima parapinė mokykla. 1866 m. įsteigta pradžios mokykla. Nuo 1941 m. šešių skyrių pradžios mokykla. 1944 m. mokykla tapo progimnazija, nuo 1949 m. septynmetė mokykla. 1956–1957 m. m. perorganizuota į priaugančią vidurinę mokyklą. 1959 m. išleista pirmoji abiturientų laida.

XXI a. pradžioje vidurinė mokykla tapo pagrindine, kuri 2020 m. buvo prijungta prie Skaudvilės gimnazijos kaip skyrius.

Direktoriai
-----------

* K. Lazauskas
* Antanas Butkus
* Jonas Rudaitis
* Romas Vertelis
* J. Grosas
* nuo 1996 m. Rimvydas Varanavičius

Žymūs mokiniai
--------------

* Tomas Josas, politinis veikėjas
* Ona Kuprienė, pedagogė, politinė veikėja

Nuorodos
--------

1. ↑  Tauragės r. Skaudvilės gimnazijos Batakių pagrindinio ugdymo skyrius. Aikos.smm.lt (tikrinta 2022-07-25).
2. ↑  Tauragės r. Batakių pagrindinė mokykla. Aikos.smm.lt (tikrinta 2022-07-25).

* Mokyklos svetainė
| **Carex pulicaris** |
| --- |
| Blusinė viksva (Carex pulicaris)Blusinė viksva (*Carex pulicaris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai  *( Liliidae)* |
| Šeima: | Viksvuoliniai  *( Cyperaceae)* |
| Gentis: | Viksva  *( Carex)* |
| Rūšis: | Blusinė viksva  *( Carex pulicaris)* |

 |
| Binomas |
| ***Carex pulicaris***L. |

**Blusinė viksva** (*Carex pulicaris*) – viksvuolinių (*Cyperaceae*) šeimos viksvų (*Carex*) genties augalas. Savaime paplitęs Šiaurės, Vakarų ir Centrinėje Europoje, taip pat ir Lietuvoje.

Augavietės
----------

Auga pievose, pamiškėse, šlaituose, pelkių pakraščiuose. Mėgsta saulėtas vietas ar dalinį šešėlį, drėgną ar šlapią, skurdų, silpnai rūgštų dirvožemį. Randama 0-915 m aukštyje.

Biologija
---------

Tai daugiametis, 5-25 cm aukščio žolinis augalas, augantis mažais, retais kerais. Turi trumpą šakniastiebį su plonomis, tamsiai raudonomis šaknimis, kurios gali siekti iki 10 cm gylį. Stiebas laibas, švelnus. Lapai beveik siūliški, mažiau negu 1 mm pločio, trumpesni už stiebą.

Blusinės viksvos žiedynas paprastas, be žiedynlapio. Tai viena ilgio varputė, iki 2 cm ilgio, laiba ir tanki. Vėliau, kai sunoksta vaisiai, apatinė jos dalis pastorėja, o maišeliai su vaisiais nulinksta žemyn. Varputės viršuje esti kuokeliniai žiedai, turintys po tris kuokelius. Žemiau jų piesteliniai, kuriuose yra po dvi piesteles.

Žydi ir brandina vaisius birželio-liepos mėnesiais. Vaisius – tamsiai rudas, 4-6 mm ilgio riešutėlis. Maišeliai 4-7 mm ilgio, rudai žali, vėliau juodai rudi, su trumpais snapeliais.

Augalo chromosomų rinkinys diploidinis, 2n = 58 ar 60.

Sistematika
-----------

Išskiriami du blusinės viksvos varietetai:

* *Carex pulicaris* var. *caespitosa* Vollm.
* *Carex pulicaris* var. *montana* Pugsley

Nuorodos
--------

* Blusinės viksvos mokslinis lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per Theplantlist.org (anglų k.)
* Carex pulicaris – Online Atlas of the British and Irish Flora (anglų k.)
* Carex pulicaris – West Highland Flora Archyvuota kopija 2013-10-30 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
* Carex pulicaris – Wilde planten in Nederland en België (olandų k.)

Literatūra
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Blusinė viksva** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Vasarą žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Vilnius, Mokslas, 1987, 328 p.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Šešiolika mahadžanapadų. Vadži (žemėlapyje kaip Vridži) - viena iš jų.
**Vadži** (skr. (devanagari): वज्जि) (dar: Vridži) buvo viena iš šešiolikos regionų - valstybių (mahadžanapadų) senovės Indijoje, gyvenama indoarijų tautų. Ji buvo į šiaurę nuo Angos, dabartinio Nepalo pietryčiuose ir Indijos šiaurėje. Valstybės sostinė buvo Vaišalis, anot šaltinių apjuosta triguba siena.

Istorija ir kultūra
-------------------

Vadži nebuvo vieninga valstybė, o aštuonių skirtingų klanų (*atthakula*) konfederacija. Svarbiausi klanai buvo vadžiai, ličhavai, džnatrikai ir videhai. Atskiros teritorijos buvo susijungę į sąjungą su renkama valdžia: kiekvienas šalies rajonas skirdavo savo atstovą, tarp kurių buvo išrenkamas vienas, tituluojamas *ganapramukh*.

|  |  |
| --- | --- |
| **Mahadžanapados** |  |
| Kaši | Košala | Anga | Magadha | Vadži | Malla | Čedi | Vatsa | Kuru | Pančala | Matsija | Šurasena | Assaka | Avanti | Gandhara | Kambodža |
| Medaliai |
| --- |
|
| Moterų sportinis šaudymas |
| Olimpinės žaidynės |
| **Sidabras** | 2020 Tokijas | 10 m šautuvas |
| Pasaulio čempionatas |
| **Bronza** | 2018 Čangvonas | Mišri komanda |
| Europos žaidynės |
| **Sidabras** | 2019 Minskas | Mišri komanda |
| Europos čempionatas |
| **Auksas** | 2020 Vroclovas | Moterų komanda |
| **Auksas** | 2021 Osijekas | Moterų komanda |
| **Sidabras** | 2020 Vroclovas | 10 m šautuvas |
| **Sidabras** | 2021 Osijekas | Mišri komanda |

**Anastasija Galašina** (rus. *Анастасия Валерьевна Галашина*, g. 1997 m. vasario 3 d.) – Rusijos šaulė sportiniu šautuvu, 2020 m. vasaros olimpinių žaidynių medalininkė.

Biografija
----------

2018 m. pasaulio sportinio šaudymo čempionate užimta 14-a vieta moterų pneumatinio ginklo rungtyje ir iškovota bronza mišrių porų varžybose.

2019 m. Europos žaidynėse pelnytas sidabras mišrių porų varžybose. 2020 m. Europos čempionato moterų komandinės įskaitos aukso medalininkė ir moterų individualios rungties pneumatiniu šautuvu sidabro medalininkė.

2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Galašina moterų pneumatinio šautuvo rungties atrankoje surinko 628,7 taškus ir su aštuntu geriausiu rezultatu pateko į finalą. Finaliniame etape Rusijos olimlinio komiteto atstovė pelnė sidabro medalį.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Olympedia Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. liepos 24 d..
2. ↑  „ISSF Profile". issf-sports.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. liepos 24 d..
3. ↑  „Pirmasis auksas olimpiniame Tokijuje – į japonų kaimynų taupyklę". delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021 m. liepos 24 d..
| **Viljamas Boingas** |
| --- |
|  |
| Visas vardas | William Edward Boeing |
| Gimė | 1881 m. spalio 1 d.Detroite |
| Mirė | 1956 m. rugsėjo 28 d. (74 metai)Piudžet įlanka, Vašingtonas |
|  |
| Veikla | verslininkas, aviatorius |
|  |
| Alma mater | Jeilio universitetas |
| Žinomas (-a) už | „Boeing" įkūrėjas |

**Viljamas Boingas** (ang. *William Boeing*, 1881 m. spalio 1 d. – 1956 m. rugsėjo 28 d.) – JAV aviatorius, 1916 m. įkūręs „Boeing" kompaniją.

V. Boingas gimė 1881 m. spalio 1 d. Detroite Austrijos ir Vokietijos išeivių šeimoje.

1903 m. V. Boingas baigė Jeilio universitetą, vėliau pradėjo dirbti medienos apdirbimo pramonėje. Įkūręs savo verslą V. Boingas gabeno medienos gaminius tuo metu naujai pastatytu Panamos kanalu ir sukaupė lėšų ateities verslams.

1909 m. V. Boingas dalyvavo Pasaulinėje parodoje Sietle ir pirmą kartą pamatė skraidančius lėktuvus bei taip susižavėjo aviacija. Verslininkas pradėjo mokytis skraidyti ir įsigijo pirmą savo orlaivį.

Netrukus po to 1916 m. V. Boingas kartu su savo kolega George Conrad Westervelt sukūrė pirmą savo lėktuvą Boeing Model 1. Tai buvo vieno propelerinio variklio vandens lėktuvas. V. Boingas po pirmojo lėktuvo komercinės sėkmės nusprendė visą dėmesį skirti lėktuvų kūrimui ir įrengė lėktuvų gamybos fabriką šalia Sietlo.

Kartu su G. Westervelt įkurta įmonė vadinosi „Pacific Aero Products Co". 1917 m. prasidėjo I pasaulinis karas ir V. Boingas nusprendė pervadinti įmonę į „Boeing Airplane Company". Karo metu įmonė gavo 50 lėktuvų užsakymą iš Jungtinių Valstijų karinės jūrų pajėgų. Pasibaigus karui V. Boingas dėmesį sutelkė į komercinę aviaciją. Jis išsaugojo oro pašto aptarnavimo sutartis ir sukūrė visą oro pašto tiekimo sistemą. Ja vėliau pradėjo naudotis kompanija „United Airlines".

1937 m. V. Boingas didelę dalį savo laiko skyrė žirgų veisimui. Vėliau jis pasitraukė iš aviacijos verslo ir su savo žmona Bertha Marie Potter Paschall įsigijo 260 ha nekilnojamo turto už Sietlo, bijodamas likti mieste dėl II pasaulinio karo.

V. Boingas mirė 1956 m. rugsėjo 28 d. atplaukęs su savo jachta į Piudžet įlanką netoli Sietlo.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Biography of William E. Boeing
2. ↑  The Panama Canal's unexpected winners
3. ↑  Schefke, Brian. "William Edward Boeing." In *Immigrant Entrepreneurship: German-American Business Biographies, 1720 to the Present*, vol. 4, edited by Jeffrey Fear. German Historical Institute. Last modified June 3, 2016.
4. ↑  WILLIAM BOEING, PLANE PIONEER, 74; Founder of Coast Concern Dies at 74--Guggenheim Award Winner in '34
**Ožkos metimas** – kasmetinė fiesta, vykstanti Ispanijos *Manganeses de la Polvorosa* kaimelyje Šv. Vincento dieną, sausio 22-ąją. Ji ypatinga tuo, kad prasideda ožkos užvedimu į bažnyčios bokšto viršų, iš kur ožka pro langą metama žemyn. Apačioje susirinkę žmonės ją gaudo drobine paklode. Jei ožkai pasiseka išgyventi, ji vedžiojama miesto gatvėmis tam tikrame parade. Jei užsimuša, tam reikšmės per daug neteikiama, šventė vis tiek tęsiasi.

Šventė ir ritualas skirti Šv. Vincento Saragosiečio garbei. Nėra tiksliai žinoma, kada ir kaip šis paprotys kilo. Vietiniai gyventojai pasakoja įvairias kilmės legendas, pagal kai kurias jų ožkos metimo papročiui yra keli šimtai metų, tačiau pagal kitas – tik apie dvidešimt.[1]

Paprotys vertinamas labai prieštaringai, ypač neigiamai jį vertina gyvūnų teisių aktyvistai. 1992 m. Ispanijos valdžia jį uždraudė, tačiau metimas tebevyksta.[2] Gyvūnų teisių aktyvistai piktinasi žiauriu elgesiu su gyvūnais, siūlo mėtyti dirbtinę ožką. Kaimelio gyventojai teigia, kad tai yra jų tradicija ir nemato reikalo nieko keisti.[2]

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marbella guide: Manganeses De La Polvorosa
2. 1 2  BBC news: Spanish ceremony gets Lorelay’s goat
| **Anastasija Akatova** |
| --- |
| Gimimo vardas | Anastasija Akatova |
| Visas vardas | Анастасия Акатова |
| Gimė | 1992 m. vasario 16 d. (31 metai)Rybinskas, Rusija |
| Gyven. vieta | Maskva |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinasTV |
| Pareigos | Aktorė |

**Anastasija Akatova** (*Анастасия Акатова*, g. 1992 m. vasario 16 d. Rybinske) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

2011 m. pasirodė trumpametražiniame filme „Offline", o 2012 m. „Uždaroji mokykla" (rus. *Закрытая школа*).

2013 m. filmavosi keliuose serialuose ir filmuose. Žinoma, kad 2014 m. baigė aktorystės studijas.

Tuomet ji buvo ganėtinai žinoma ir pradėjo kviesti filmuotis į serialus ir filmus: Kaip apgauti milijonierių (rus. *Как развести миллионера*), nuo 2014 m. filmavosi didžiulio populiarumo susilaukiusiame seriale „Fizrukas" (rus. *Физрук*). Po šio serialo, tapusi dar žinomesne ir garsesne, gaudavo pagrindinius vaidmenis filmuose ir serialuose. Dėl savo išvaizdos dažnai gaudavo glamūrinių merginų vaidmenis: „Pralaimėta vieta" (2018), „Dizlaikas" (2016), „Saranča" (2014), „Rikošetas" (2019), „Be tavęs" (2022).

Šaltiniai
---------

1. ↑  IMDB
2. ↑  IMDB
3. ↑  IMDB
4. ↑  IMDB

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
| **Paul Michael Levesque** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1969 m. liepos 27 d. (53 metai)Nashua, Naujasis Hampšyras, JAV |
| Tautybė | amerikietis |
| Sutuoktinis (-ė) | Stephanie McMahon |
| Vaikai | Aurora Rose Levesque Murphy Claire Levesque Vaughn Evelyn Levesque |
|  |
| Veikla | profesionaliųjų imtynių kovotojas, WWE imtynių lygos generalinis drektorius |
|  |
|  **Vikiteka** | Triple H |

**Paul Michael Levesque** (dar Hunter Hearst Hemsley), pseudonimas **Triple H**, g. 1969 m. liepos 27 d. Nashua, Naujojo Hampšyro valstija, JAV) – JAV profesionaliųjų imtynių kovotojas, nuo 1995 m. priklausantis WWE lygai.

Biografija
----------

Paul Michael Levesque imtynininko karjerą pradėjo anksti, 1992 m. kovo mėn. kai buvo sulaukęs 23 metų. Treniravosi *Killer Kowallski Pro-Wrestling* mokykloje, o 1992 metais debiutavo IWF organizacijoje turėdamas pseudonimą „Terra Ryzing" bei laimėjo savo pirmąjį *Heavy-weight* diržą. Keletą metų kovėsi WCW lygoje, buvo žinomas pseudonimu „Jean-Paul Levesque".

1995 m. debiutavo *WWF Monday Night RAW* imtynėse ir pasirašė kontraktą su WWE federacija. Pasikeitė savo pseudonimą į „Hunter Hearst Hemsley". Vėliau šią pravardę sutrumpino į „Triple H".

Triple H yra tapęs *Royal Rumble 2002* bei *King of the ring 1997* nugalėtoju, 14 kartų pasaulio, 5 kartus *Intercontinental* ir 1 kartą *Tag Team* čempionu.

2003 m. vedė Stephanie McMahon, turi tris dukras.

HHH yra ne tik WWE kovotojas, bet ir vienas iš kultūrizmo varžybų *Mister Olimpia* organizatorių

Hunter Hearst Hemmsley taip pat pasižymėjo aktorystės srityje: 2004 m. vaidino filme „The Blade Trinity" su Wesley Snipes, taip pat 2011 metais filme "The Chaperone".Mėgstamiausia muzikos grupė – „Motorhead", daina – *„The Game"* arba *„The King Of Kings"*.

Titulai ir apdovanojimai
------------------------

* WWF/E čempionas (9 kartus)
	+ Pasaulio Sunkiasvorių čempionas (5 kartus)
	+ WWE komandinis čempionas (1 time)
	+ Pasaulio komandinis čempionas (2 kartus)
	+ WWF Europos čempionas (2 kartus)
	+ WWF/E Tarpžemyninis čempionas (5 kartus)

Nuorodos
--------

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Triple H***

* Apie sportininką WWE tinklalapyje
* Triple H fanų interneto svetainė Archyvuota kopija 2019-08-07 iš Wayback Machine projekto.
* Paul Michael Levesque interneto svetainė Archyvuota kopija 2007-09-30 iš Wayback Machine projekto.
| **Anastasija Panina** |
| --- |
|  |
| Gimimo vardas | Анастаси́я Па́нина |
| Visas vardas | Анастаси́я Влади́мировна Па́нина |
| Gimė | 1983 m. sausio 15 d. (40 metų)Severo Zadonskas, Tulos sritis, RTFSR |
| Gyven. vieta | nežinoma |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Anastasija Panina** (rus. *Анастаси́я Влади́мировна Па́нина*, g. 1983 m. sausio 15 d. Tulos sritis) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

Gimė tuometiniame Severo Zadonsko mieste, Tulos srityje. (2005 m. šis miestas prijungtas prie Donskojaus miesto.)

2000 m. Severo Zadonske baigė vidurinę mokyklą, tada kartu su mama ir seserimi išvyko į Maskvą.

Į aktorystę patekau atsitiktinai. Jos draugai, išvydę skelbimą laikraštyje apie aktorių atranką į istorinį televizijos serialą „Vargšė Nastja" (2003–2004), pakvietė ją dalyvauti. Po ilgos atrankos iš kelių tūkstančių jaunų pretendentų Panina buvo priimta į Aleksandro Akopovo ir kino kompanijos „Amedia" aktorystės kursus, specialiai sukurtus šiam televizijos projektui. Kartu su studijomis aktorystės kursuose Panina dalyvavo projekto „Vargšė Nastia" atrankoje.

Nuo 2006 m. vaidino filmuose. O žinomiausias vaidmuo įkūnytas seraile „Fizrukas". 2014–2017 m. kurtas serialas sulaukė pripažinimo, o pagrindiai aktoriai šiame prjejte buvo Dmitrijus Nagijevas ir Anastastija Panina.

Vėlesniais metais (2017–2019) kurtas serialas „Psichologiūkštės" irgi susilaukė dėmesio, kuriame vaidino kartu su Sofija Kaštanova ir Anna Staršenbaum.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Hunza |
| --- |
| Hunza Nagaro slėnyje Hunza Nagaro slėnyje |
| **Ilgis** | ~190 km |
| **Baseino plotas** | 13 733 km² |
| **Vidutinis debitas** | 320 m³/s |
| **Ištakos** | Chundžerabas, Kilikas |
| **Žiotys** | Gilgitas |
| **Šalys** | Pakistanas |
|  |
|  **Vikiteka** | Hunza |

**Hunza** (urd. ہنزہ = *Hunzah*) – upė pačioje Pakistano šiaurėje, Gilgite-Baltistane; Gilgito kairysis intakas (Indo baseinas). Susidaro susiliejus Chundžerabo ir Kiliko upėms, ištekančiomis iš Karakorumo kalnų ledynų. Vinguriuoja pietų kryptimi, sudaro tarp Karakorumo aukštikalnių įsiterpusį Hunzos slėnį. Maitinama kalnų ledynų (pvz. Batūros). Įteka į Gilgito upę ties Gilgito miestu.

Didžiausi intakai: Šimšalis, Hisparas (kairieji), Čapursanas, Naltaras (dešinieji).

Upės pakrante eina Karakorumo plentas. Didžiausias miestas prie Hunzos – Karymabadas (Baltitas).

2010 m. nuošliaužai patvenkus Hunzos upę, susidarė Atabado ežeras.
John Nelson Darby
**Plimuto broliai** (angl. *Plymouth Brethren*; dar vadinami **darbistais**) – protestantų religinė grupė, kuri atskilo nuo Anglikonų bažnyčios; pirmoji kongregacija 1831 m. įkurta Plimute. Viena iš centrinių bendruomenės figūrų – buvęs anglikonų kunigas J. N. Darby. 1827 m. nutraukęs ryšius su Anglikonų bažnyčia, Plimute, Bristolyje, vėliau ir Šveicarijoje subūrė pirmąsias sekėjų grupes.

Sekdami pietizmo idėjomis, Plimuto broliai tvirtina, jog pasikliovus Šv. Dvasios veikimu ir laukiant Kristaus antrojo atėjimo, vadinamosios paruzijos, reikia sugrįžti prie ankstyvosios krikščionybės. Laikomasi griežtos moralės. Nors Plimuto broliai šliejasi prie evangelikų reformatų, atmeta jų organizacinę struktūrą, taip pat didžiumą religinių apeigų, dvasininkų pareigų.

1845 m. J. N. Darby sugrįžus į Angliją, Plimuto broliai suskilo į Darbio sekėjų *Exclusive Brethren* (paskui ji vėl skilo) ir *Open Brethren*. Pastaroji išlaikė kongregacinę valdymo formą ir ne tokius griežtus narystės reikalavimus. Teigiama, kad skilimą lėmė ginčai dėl doktrinos ir bažnyčios valdymo. Dauguma bendruomenių praktikuoja suaugusiųjų krikštą.

Plimuto brolių misionieriai veiklą vykdo įvairiuose kraštuose: šiaurės rytų Azijoje, Indijoje, Afrikos ir Pietų Amerikos valstybėse.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Religijos, bažnyčios, tikėjimai. – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005, 67 psl.
2. 1 2 3 4 5  *Plymouth Brethren*. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2021-06-22.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Anarchoprimityvizmo vėliava
**Anarchoprimityvizmas** – anarchistinė koncepcija, teigianti, kad civilizacija iš principo kontroliuoja žmogaus laisvę, įvelia žmones į beprasmę konfrontaciją, darbus, sudėtingas hierarchijas, atriboja žmones nuo gamtos ir natūralios gyvensenos. Anarchoprimityvistai pasisako už visuomenės deindustrializaciją, specializuoto darbo atsisakymą, technologijų naudojimo mažinimą.

Primityvistų tvirtinimu, iki susiformuojant sėsliai žemdirbystei, žmonės gyveno nedidelėmis, migruojančiomis bendruomenėmis, kuriose vyravo socialinė, politinė, ekonominė lygybė. Po žemės ūkio revoliucijos žmonės tapo priklausomi nuo technologijų, susidarė valdžios struktūros ir visuomeninė hierarchija.

Anarchoprimityvistų teigimu dabartinė civilizacija siekia visą įmanomą aplinką paversti kontroliuojama ir nuspėjama, tam tarnauja domestikacija, genų inžinerija, visuotinis švietimas, kalėjimai, žmonių stebėjimas, dokumentacija, registracija. Kritikuojama masinė visuomenė kaip neracionali, antigamtiška, hierarchiška.

Anarchoprimityvistai nepriskiria savęs kairiesiems, mat visi kairieji judėjimai (pradedant socialdemokratija, baigiant maoizmu) siekia naujai performuoti visuomenę, tačiau vėl ją pajungti naujomis hierarchijomis ir sistemomis.

Šiam judėjimui atstovauja Wolfi Landstreicher, John Zerzan, Kevin Tucker, Theodore Kaczynski.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Žaliasis anarchizmas
* Neotribalizmas
* Antimodernizmas
* Progreso mitas
Plinijus Vyresnysis. XIX a. imaginacinis paveikslas
**Gajus Plinijus Vyresnysis** (lot. *Gaius Plinius Secundus*; 23 m. – 79 m. rugpjūčio 25 d.) – romėnų gamtininkas, filosofas, rašytojas, istorikas.

Biografija
----------

Tarnavo Romos karo laivyne, keliavo po įvairias Romos provincijas, buvo imperatoriaus Vespasiano asmeninis draugas. Žuvo stebėdamas Vezuvijaus ugnikalnio išsiveržimą Stabijose. Plinijus Vyresnysis išgarsėjo veikalu „Gamtos istorija" (*Naturalis Historia*). Jame autorius surašė įvairias to meto astronomijos, istorijos, geografijos, antropologijos, biologijos, medicinos, mineralogijos žinias. Kaip nurodė pats Plinijus, jis rėmėsi 327 graikų ir 146 romėnų autoriais, peržiūrėjo daugiau kaip 2000 veikalų.

Plinijaus Vyresniojo „Gamtos istorijoje" minimas salos Baltija (*Baltia, Balcia, Balisia*) vardas ir tai, kad jos gyventojai renka gintarą ir juo prekiauja. Tie Pabaltijo gyventojai, manoma, galėję būti ir baltai. Taip pat prie Vyslos upės paminėti *Girai* (*Hirri*) ir *Venedai* (*Venedi*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Baltų religijos ir mitologijos šaltiniai" I t. Norbertas Vėlius, Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1996. T.1: 135 psl.
2. ↑  „Pliny the Elder: the Natural History" T.4: 13.97


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Plinijus Vyresnysis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |
| --- |
| Huritų kalba |
| Kalbama | šiaurės Mesopotamija (Subartu) |
| Kalbančiųjų skaičius | *mirusi kalba* |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | - |
| Kilmė | (Alarodų?)0huritų-urartų00**huritų** |
| Rašto sistemos | Šumerų dantiraštis, ugaritų raštas, luvių hieroglifai |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-3 | xhu |

**Huritų kalba** – mirusi neaiškios kilmės kalba (arba kalbų grupė), vartota senovės Mesopotamijos gyventojų huritų. Ši kalba datuojama nuo XXIV a. iki XI a. pr. m. e. Ji buvo Mitanio karalystės kalba ir, matyt, vartota huritų gyvenvietėse šiaurės Sirijoje.

Šios kalbos kilmė neaiški, ji nėra gimininga tuo metu Artimuosiuose Rytuose vartotoms semitų ir indoeuropiečių kalboms. Tiesa, ji turi daug panašumų į Urartijos gyventojų vartotą urartų kalbą ir drauge su ja jungiama į hipotetinę huritų-urartų kalbų šeimą. Rusų kalbininkai Igoris Djakonovas ir Sergejus Starostinas iškėlė hipotezę, kad kalba galėjusi būti kilusi iš tos pačios prokalbės kaip ir šiaurės rytų Kaukazo kalbos (tą hipotetinę šeimą pavadino alarodų kalbomis).

Lentelė su įrašu huritų kalba
Seniausi huritų rašto paminklai yra iš III tūkst. pr. m. e. pab. – tai Urkešo karaliaus Tišatalo laikotarpio varinės lentelės, puoštos liūtais (lentelėse rašoma apie Tišatalo pastatytą šventyklą, skirtą Nergal). Vėliau įvairiose vietose (Hatušoje, Maryje, Tutule, Babilone, Ugarite) atsiranda įvairių užkeikimų, pranašysčių, pašlovinimų, laiškų, parašytų huritiškai. Vieni svarbiausių huritų kalbos šaltinių yra Amarnoje rastas karaliaus Tušratos laiškas Egipto faraonui Amenhotepui III bei žirgininko Kikulio tekstas apie žirgų dresavimą. Šiedu tekstai rodo huritų kalboje buvus nemažą indoeuropietiškų (indoarijiškų) skolinių sluoksnį. XIII a. pr. m. e. Mitanio karalystė buvo užpulta hetitų ir asirų, o vėliau – „jūrų tautų", todėl huritų kalba išnyko.

Huritų kalba buvo agliutinacinė, ergatyvinė. Vardažodžiai turėję ~13 linksnių, vienaskaitos ir daugiskaitos lytis, buvo būdingas priesagų absorbavimas (kaip ir dalyje Kaukazo kalbų). Sintaksinė tvarka – veiksnys-papildinys-tarinys.

Kalbos pavyzdys: *Untomān iyallēnīn tiwēna šūallamān šēniffuš katōšāššena ūriāššena, antillān ēmanāmḫa tānōšau* („Tuos dalykus, apie kuriuos mano brolis išties sakė ir kurių norėjo, juos aš dabar išpildžiau dešimteriopai").

Taip pat skaitykite
-------------------

* Indoarijų superstratas Mitanyje

Nuorodos
--------

* Huritų žodynėlis
* Senovinio himno, skirto Nikal, interpretacija huritų kalba
|  |
| --- |
| Straipsnių serija |
| **Islamas** |
|  |
| 
Pranašai ir dvasininkai

|  |
| --- |
| Alachas · Dievo vienovė
Mahometas · Kiti pranašai
Ahl al-Bayt · Sahaba 
Rašidų kalifatas · Kalifai  Imamatas · Imamai |

 |
| 
Musulmonų praktikos 

|  |
| --- |
| Šahada · Salatas ·
Zakiatas  Ramadano Saumas · Chadžas · Džihadas |

 |
| 
Islamiškosios šventės 

|  |
| --- |
| Id al Fitras · Id al Adcha
Maulidas · Miradžas · Didybės naktis |

 |
| 
Islamo atšakos 

|  |
| --- |
| Sunizmas · Šiizmas
Sufizmas |

 |
| 
Tekstai ir religiniai šaltiniai 

|  |
| --- |
| Koranas · Suna · Hadisai
Fikhas · Adabas · Šariatas · Kalam |

 |
| 
Kultūra ir visuomenė 

|  |
| --- |
| Mečetė · Menas Islamizmas · Džihadizmas Islamo fundamentalizmas · Islamofobija |

 |
| **Islamo terminų žodynas**
Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Zikras** (arab. ذِکْر = *ḏikr* „prisiminimas") – islaminė (iš esmės sufistinė) Dievo atminimo praktika. Plačiąja prasme – kiekvienas esinys gali būti zikro priemonė, leidžianti „prisiminti" Dievą (Ištaką, Pradmenį). Sufijų vartojama prasme zikras reiškia nepertraukiamą mantrinę maldą, tyliai arba garsiai kartojant aukščiausiąjį vardą *Allah* bei įvairias iš Korano kylančias sakralines formules, tikint jų sakramentine galia.

Sufijai zikrą skirsto į išorinį arba liežuvio (*dhikr al-lisan*), sakomą balsu, ir vidinį širdies zikrą (*dhikr al-qalb*), kartojamą be garso. Zikras sufizme laikomas sielos išvalimo, transformacijos, jungties priemone, „panaikinančia" žemiškąjį subjektą ir integruojančia į visa apimančiam vardui *Allah* tapačią dieviškąją Tikrovę (*al-haqq*).

Pasak Sarvari sufijų brolijos, *Allah* yra užrašytas kiekvieno mokinio širdyje

Šaltiniai
---------

1. ↑  Uždavinys, Algis 2007. *Sufizmas islamo civilizacijoje*. Kaunas: Atviros visuomenės studijų asociacija
**Ana Kaskas** (tikroji pavardė *Ona Katkauskaitė*, angl. *Anna Kaskas Lokot*, 1907 m. sausio 4 d. Bridžportas, Konektikuto valstija – 1998 m. kovo 19 d. Velsboro, Pensilvanijos valstija) – JAV lietuvių dainininkė (lyrinis kontraltas).

Biografija
----------

1926 m. baigė Hartfordo konservatoriją. 1926-1927 m. Valstybės teatro Kaune solistė. Sukūrė Ulrikos (Džiuzepė Verdis. Kaukių balius), Zybelis (Šarlis Guno. Faustas) vaidmenis. Gavusi Lietuvos valstybės stipendiją dvejus metus tobulinosi Milane pas F. Feraro. Dainavo Padujoje, vėliau Milane ir kituose operos teatruose. 1929 m. grįžo į JAV. 1929-1936 m. giedojo Šv. Juozapo katedroje Hartforde, turėjo savo muzikos studiją. Lavinosi pas E. Rosati Niujorke. 1936-1946 m. „Metropolitan Opera" solistė Niujorke, debiutavo – Dž. Verdžio operoje „Rigoletas" (Madalena), iš viso sukūrė 33 vaidmenis, dainavo 27 operose. Ketvirtame – šeštame dešimtmetyje laikyta viena žymiausių JAV dainininkių. Gastroliavo su „Metropolitan Opera", solistų grupėmis ir simfoniniais orkestrais (Bostonas, Klyvlendas ir kitur). Surengė koncertų lietuvių parapijose (Bostone su J. Kačinsku). 1946-1957 m. dėstė Indianos, 1957-1959 m. Floridos universitetuose, 1958-1973 m. Ročesterio universiteto Eastmano muzikos mokykloje, kur trejus metus vadovavo Vokalo katedrai, profesorė, nuo 1974 m. garbės profesorė.

Žymiausi vaidmenys
------------------

* Pietras Maskanis. Cavaleria rusticana
* Kristofas Vilibaldas Gliukas. Orfėjas ir Euridikė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vaclovas Juodpusis. *Ana Kaskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 532 psl.
2. ↑  Anna Kaskas Lokot. Eastman school of music Archyvuota kopija 2008-11-20 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Anna Kaskas. Discography. MASCAGNI, P.: Cavalleria rusticana (Milanov, Rethberg) (1937, 1951)[neveikianti nuoroda]
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 9°06′ š. pl. 81°33′ v. ilg.﻿ / ﻿9.100°š. pl. 81.550°r. ilg.﻿ / 9.100; 81.550

Salos pakrantė
**Eskudo de Veragvasas** (isp. *Escudo de Veraguas* – „Veragvos skydas") – sala Karibų jūroje, Moskitų įlankoje, 32 km nuo Panamos krantų. Priklauso Ngobė Buglės komarkai. Plotas – 3,4 km².

Nors sala labai nedidelė, joje gyvena endeminių ir labai jautrių išnykimui rūšių – vienišasis amerikinis vaisėdis lapanosis (*Artibeus incomitatus*) ir pigmėjinis tripirštis tinginys (*Bradypus pygmaeus*). Taip pat sutinkami kirstukinis ilgaliežuvis lapanosis (*Glossophaga soricina*), mažasis didžiaausis lapanosis (*Micronycteris megalotis*), trumpauodegė karolija (*Carollia brevicauda*), pakrantinis pelėausis (*Myotis riparius*), baltajuostis maišasparnis šikšnosparnis (*Saccopteryx leptura*), storaspyglė žiurkė (*Hoplomys gymnurus*), Centrinės Amerikos švelniaplaukis oposumas (*Caluromys derbianus*).

Sala negyvenama, yra kelios sezoninės žvejų stovyklavietės.
| Kuveitasarab. مدينة الكويت |
| --- |
| *Kuveito miestas* |
|  |
| 

KuveitasKuveitas

29°22′11″ š. pl. 47°58′42″ r. ilg.﻿ / ﻿29.36972°š. pl. 47.97833°r. ilg.﻿ / 29.36972; 47.97833﻿ (Kuveitas (miestas))Koordinatės: 29°22′11″ š. pl. 47°58′42″ r. ilg.﻿ / ﻿29.36972°š. pl. 47.97833°r. ilg.﻿ / 29.36972; 47.97833﻿ (Kuveitas (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Kuveito vėliava Kuveitas |
| **Muchafaza** | Al Asimos muchafaza |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 62 074  |
| **Plotas** | 9,1 km² |
| **Tankumas** (2018) | 6 821 žm./km² |

**Kuveitas** (arba **al Kuveitas**; arab. مدينة الكوي) – Kuveito sostinė, uostamiestis, prie Persijos įlankos Kuveito užutėkio. Tai vienas moderniausių Vidurio Rytų miestų – jam išaugti padėjo dideli naftos klodai pakrantės dykumose. Tai svarbos naftos uostas, jame apdirbami naftos produktai.

Kuveito miestas – taip pat svarbus verslo, prekybos ir finansų centras. Įlankoje gaudomos krevetės ir perlai. 1962 m. čia įkurtas Kuveito universitetas, yra profesinė, technikos, pedagogikos kolegijos, valstybinis muziejus.

Istorija
--------

Miestas įkurtas XVIII a. pradžioje. Kurį laiką jis buvo numatyto Berlyno-Bagdado geležinkelio ruožo galinė stotis. Labiausiai augti Kuveito miestas ėmė po Antrojo pasaulinio karo. 1990 m. įsiveržus Irako karinėms pajėgoms (Persijos įlankos karas), Kuveitas buvo smarkiai apgriautas.

Šaltiniai
---------

1. KUWAIT, *citypopulation.de*
2. ↑  KUWAIT, *citypopulation.de*
3. KUWAIT, *citypopulation.de*
4. ↑  KUWAIT, *citypopulation.de*

Nuorodos
--------

* Kuveito miesto dangoraižių diagrama
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Universali trintuvė
**Trintuvė** (šnekamojoje kalboje dar vadinama *tarka*) – maisto gaminimo įrankis, naudojamas maisto produktų susmulkinimui.

Trintuvės gali turėti įvairių dydžių bei formų skylutes, arba skirtingų skylučių regionus, kurių dėka maistą galima susmulkinti iki įvairaus smulkumo juostelių, griežinėlių ar sutrinti iki visai smulkių dalelių.

Dažniausiai naudojama sūrio, įvairių šviežių ar virtų daržovių, vaisių (morkų, burokų, bulvių, kopūstų, svogūnų, česnakų, obuolių) bei kitų pakankamai minkštų maisto produktų (pvz. sviesto, šokolado) susmulkinimui.

Smulkinama rankiniu būdu viena ranka prilaikant trintuvę, kita trinant maisto produktą aštrių skylučių kraštų kryptimi. Smulkinant didelį kiekį kietesnių produktų procesas reikalauja nemažai fizinės jėgos ir energijos, todėl dažniau naudojamas elektrinis trintuvas arba virtuvės kombainas su smulkinimo funkcija.

Atogrąžų tautose trintuvės naudojamos kokoso minkštimui smulkinti.
**Kuvada** (pranc. *courvoole* 'kiaušinių perėjimas') – vyro paprotinė gimdymo imitacija (vyras stimuliuoja sąrėmius, gulasi į gimdyvės lovą, priima sveikinimus gimus naujagimiui, slaugo vaiką).

Trumpa istorija
---------------

Šis paprotys būdingas daugeliui tautų. Jį aprašė senovės Graikijos istorikai: Diodoras Sicilietis – Korsikos saloje; Strabonas, viešėdamas pas keltus ir baskus Ispanijoje. Paprastai vyras priiminėdavo kaimynų sveikinimus atsigulęs lovoje kartu su naujagimiu. Tuo tarpu vaiką pagimdžiusi žmona dirbdavo namų ruošos darbus ir kartais prieidavo pamaitinti naujagimį.

R. Bretonas (pirmasis misionierius Gvadelupoje 1635–1656 m.) aprašė Karibų salų indėnus: „Jie turi įdomią ceremoniją. Moteris po gimdymo iš karto atsikelia ir imasi darbų. Tuo metu vyras guli hamake glostydamas pilvą ir skundžiasi skausmais".
Dar neseniai šis paprotys egzistavo tarp Kalifornijos ir Pietų Amerikos indėnų, Pietų Indijoje, Nikobarų salose, Sulavesije, Borneo ir tarp ainų.

XIX a. toks paprotys buvo pastebėtas tarp baltarusių ir Smolensko gubernijoje. Žmonai gimdant vyras apsirengdavo suknelę arba sijoną, ant galvos užsirišdavo skarelę ir dejuodavo. Tarp Kaukazo tautų toks paprotys pastebėtas pas čerkesus.
Priimta laikyti, kad tokio pobūdžio paprotys susijęs su noru apsaugoti gimdyvę ir naujagimį nuo piktųjų dvasių ir apgauti jas. Priešingai nuo gimdyvės, tėvas ritualine prasme yra švarus ir stiprus. Jis tarsi užima jos vietą ir saugoja vaiką, namą nuo piktų jėgų įsiveržimo. Tikėtina, kad tokiu būdu tėvas patvirtindavo savo teisę į vaiką.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Хазанов А. М. Кувада. (рус.). Загадочная кувада: (Этнографы рассказывают) (1978)
2. ↑  Сергей Васильев. Мужские роды (рус.). Журнал „Контекст" №3 (2011)
| Kuvasas |
| --- |
|  |
|  |
| Standartas: | Nr. 54, I FCI grupė, 1 sekcija (aviganiai) |
| Ūgis (ties ketera) |
| Patinas: | 71-76 cm |
| Kalė: | 66-70 cm |
| Svoris |
| Patinas: | 48-62 kg |
| Kalė: | 37-50 kg |
| Savybės |
| Plaukas: | Baltos spalvos, banguotas arba garbanotas |
|  |
| Aktyvumas: | Aukštas |
|  |
| Intelektas: | Aukštas |
|  |
| Temperamentas: | Draugiškas, prieraišus, ištvermingas, kartais pavydus |
|  |
| Tinkamumas apsaugai: | Labai aukštas |
|  |
| Tinkamumas tarnybai: | Aukštas |
|  |
| Vados dydis: |  ? |
|  |
| Ilgaamžiškumas: | 12-14 m. |

**Kuvasas** (vengr. *Kuvasz*) - šunų veislė, registruota FCI. Kilmės šalis - Vengrija.

Kilmė ir paskirtis
------------------

Panašūs į kuvasus šunys, manoma, buvo auginami dar 375 m. pr. m. e. Manoma, kad kuvasų šunų veislė atsirado maždaug XIII a. Vengrijoje. Senovėje, pasak įvairių šaltinių, kuvasai buvo auginami kaip sodybų sargai ir lokių medžioklei. 

Spėjama, kad kuvasas - Tibeto dogo giminaitis.

Pirminė kuvasų paskirtis buvo galvijų apsauga, tačiau Vengrijoje jie naudojami ir ganymui.

Išvaizda
--------

Kuvaso patinų ūgis siekia 76 cm, o svoris 62 kg - tai gana įspūdingai atrodantis šuo. Žvilgsnis išraiškingas. Kūnas tvirtas ir raumeningas.

Kailis baltos spalvos, plaukai banguojasi arba garbanojasi. Labai išsiskiria juodos, įdėmiai aplinką stebinčios akys ir juodos pigmentinės dėmės aplink nosį ir nasrus.

Charakteris ir elgesys
----------------------

Kadangi kuvasas yra prisitaikęs saugoti galvijų bandas, jis labai savarankiškas. Šios veislės šunų temperamentas labiausiai pasireiškia tada, kai reikia kažką saugoti ir ginti. Ideali aplinka kuvasui - namas su sodu, kur jis gali turėti "savo teritoriją".

Pasižymi aukštu intelektu. Linkęs prisirišti prie šeimininko ir jo šeimos (jaučiasi jos nariu). Labai jautrus sukrėtimams.

Jei su kuvasu nuo mažų dienų buvo elgiamasi švelniai, bet kartu jis buvo auklėjamas tvirtai ir užtikrintai (bet ne jėga), tai bus labai ištikimas ir ramus, geras namų sargas ir draugas. Šiurkštus elgesys gali sukelti agresiją - tai gali būti gana pavojinga.

Kuvasas gali būti geras kelionės draugas ir palydovas, tačiau ne visada paklūsta komandoms. Negalima šio šuns dresuoti asmenų gynybai, nes gali pasireikšti įgimtas pavojingas instinktas pulti priešą. Nuo mažų dienų kuvasas turi būti auklėjamas, kaip bendrauti su žmonėmis ir kitais gyvūnais. 

Tai labai ištvermingas ir fizinį aktyvumą mėgstantis šuo.

Nuorodos
--------

* Kuvasų augintojų klubas Vengrijoje Archyvuota kopija 2008-02-08 iš Wayback Machine projekto.
| Esichaisp. *Écija* |
| --- |
|        |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

EsichaEsicha

37°32′28″ š. pl. 05°04′45″ v. ilg.﻿ / ﻿37.54111°š. pl. 5.07917°r. ilg.﻿ / 37.54111; 5.07917﻿ (Esicha)Koordinatės: 37°32′28″ š. pl. 05°04′45″ v. ilg.﻿ / ﻿37.54111°š. pl. 5.07917°r. ilg.﻿ / 37.54111; 5.07917﻿ (Esicha) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Ispanijos vėliava Ispanija |
| **Regionas** | Andalūzija Andalūzijos regionas |
| **Provincija** | Sevilijos provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2019) | 39 873  |
| **Altitudė** | 106 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Esicha |
|  |
| **Kirčiavimas** | Èsicha |

**Esicha** (isp. *Écija*) – miestas Ispanijoje, Andalūzijoje, Sevilijos provincijoje, apie 80 km į rytus nuo Sevilijos, prie Chenilio upės. Pro miestą eina Sevilijos–Kordobos greitkelis. Vystoma maisto (vaisių perdirbimo), tekstilės pramonė. Apylinkėse auginamos alyvuogės, vaismedžiai. Esichoje išlikę gynybinių sienų griuvėsiai. Šv. Kryžiaus ir Šv. Jokūbo (abi gotikinės, XV a.), Švč. Mergelės Marijos, Šv. Jono bažnyčios, Šv. Mauricijaus katedra, Švč. Trejybės vienuolynas, klarisių Šv. Agnesės vienuolynas, XVIII a. Penjafloro, Benamechi, Valverdės rūmai.

Istorija
--------

Miestą įkūrė iberai. Pradžioje romėnų šaltiniuose minimas kaip *Astigi*, o po sėkmingo Mundos mūšio (45 m. pr. m. e.) Julijus Cezaris miestą pervadino į *Colonia Iulia Augusta Firma Astigitana*. Astigis buvo svarbus Betijos Ispanijos miestas. 630 m. čia mirė krikščionių šventasis Fulgencijus Kartaginietis. 711 m. miestą užėmė Omejadai ir pervadino Istija (arab. إستجة = *Istiyah*). 1240 m. užkariautas ispanų. XVI–XVIII a. Esichoje veikė inkvizicijos tribunolas, statyta daug bažnyčių ir vienuolynų.

Galerija
--------

* Šv. Marijos bažnyčiaŠv. Marijos bažnyčia
* Švč. Trejybės vienuolynasŠvč. Trejybės vienuolynas
* Penjafloro rūmaiPenjafloro rūmai
* Senamiesčio gatvėSenamiesčio gatvė

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Écija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
The Library Genesis Project| URL | libgen.iogen.lib.rus.econline.golibgen.comlibgen.is |
| Komercinis? | ne |
| Alexa reitingas | Didėjimas 4,201 Global(gen.lib.rus.ec) |

**„Library Genesis"** arba **„LibGen"** – rinkmenų dalinimosi svetainė, kurioje talpinami moksliniai straipsniai, moksliniai veikalai ir kitos knygos.

Nuo 2012 m. veikiančioje duomenų bazėje patalpinta daugiau kaip 50 mln. mokslinių straipsnių (2016 m. sausio duomenimis). Taip pat daugiau nei 1 mln. akademinių knygų bei vadovėlių (2014 m. sausio duomenimis). Daugelis straipsnių yra įkeliami iš „Sci-Hub" mokslinių straipsnių paieškos platformos. „LibGen" talpina didžiąją dalį kada nors išleistų mokslinių straipsnių, o nauji straipsniai yra įkeliami kai gaunama užklausa „Sci-Hub" paieškos sistemoje, kuriai daugybė mokslininkų duoda savo prieigą prie skirtingų pasaulio universitetinių bibliotekų.

Be kita ko, „LibGen" teikia prieigą prie PDF formato bylų iš „Elsevier" ScienceDirect interneto portalo.

Teisėtumas
----------

2015 m. „Elsevier" apkaltino „LibGen" teikiant piratinę prieigą prie knygų ir straipsnių. „LibGen", kaip pranešama, registruota Rusijoje ir Amsterdame, todėl neaišku, kurios šalies teisės aktai taikomi svetainei, ir ar atsakovai atvyks į bylos nagrinėjimą JAV teisme. „LibGen" įrankį blokuoja keli Jungtinės Karalystės interneto ryšio tiekėjai, tačiau teigiama, jog tokios DNS pagrindu vykdomos blokados yra neefektyvios. 2015 m. spalio pabaigoje Niujorko apygardos teismas įsakė „LibGen" nutraukti veiklą ir nustoti naudoti domeno vardą libgen.org, tačiau svetainė tebėra pasiekiama naudojantis kitais domenais.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Cabanac, Guillaume (2015 m. balandžio mėn.). „Bibliogifts in LibGen? A study of a text-sharing platform driven by biblioleaks and crowdsourcing" (PDF). *Journal of the Association for Information Science and Technology*: n/a–n/a. doi:10.1002/asi.23445. Nuoroda tikrinta 28 November 2015.
2. ↑  Karaganis, Joe; Bodo, Balazs. „Russia is building a new Napster — but for academic research". *Washington Post*. Nuoroda tikrinta 2019-10-09.
3. 1 2  Oxenham, Simon (2016-02-10). „Meet the Robin Hood of Science". Nuoroda tikrinta 2016-07-25.
4. 1 2 3 4 5  Glance, David. „Elsevier acts against research article pirate sites and claims irreparable harm". Nuoroda tikrinta 2015-10-05.
5. ↑  Mance, Henry; Correspondent, Media (2015-05-26). „Publishers win landmark case against ebook pirates". *Financial Times*. ISSN 0307-1766. Nuoroda tikrinta 2015-10-05.
6. ↑  „UK ISPs must block ebook pirate sites (Wired UK)". Nuoroda tikrinta 2015-10-05.
7. ↑  Court Orders Shutdown of Libgen, Bookfi and Sci-Hub November 2, 2015.
8. ↑  „Pirate research-paper sites play hide-and-seek with publishers". *Nature News & Comment*. Nuoroda tikrinta 2015-12-06.
9. ↑  „Sci-hub, bookfi and libgen resurface after being shut down". TorrentFreak. 21 November 2015. Nuoroda tikrinta 7 January 2016.