| Berestijaukr. *Берестейська земля*rus. *Берестейщина* |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  ←  ←  | **1080 – 1320** |  → |

 |
|  |
| **Administracinis centras** | Brestas |
|  |
| **1080-1150** |  Turovo-Pinsko kunigaikštystė |
| **1150-1199** |  Voluinės kunigaikštystė |
| **1199-1320** |  Haličo-Volynės kunigaikštystė |

**Berestija** arba **Brastos žemė** (ukr. *Берестейська земля*, rus. *Берестейщина, Бересте́йская земля́*) – senovės istorinė žemė ir administracinis teritorinis vienetas, egzistavęs 1080–1320 m. dabartinės Baltarusijos pietvakariuose, Ukrainos šiaurės vakaruose ir Lenkijos šiaurės rytuose. Žemių pavadinimas kilęs nuo Bresto miesto pavadinimo, kuris buvo šių žemių centras.

Teritorija
----------

Regionas buvo įsikūręs tarp Vakarinio Bugo, Pripetės, Jaseldos ir Narevo upių. Jis apėmė teritorijas dabartinės Baltarusijos Bresto srities vakaruose, didžiąją dalį Palenkės vaivadijos Lenkijoje, rytinę Mazovijos vaivadiją, šiaurinę Liublino vaivadiją, taip pat šiaurinį Voluinės srities (Ukraina) pakraštį.

Rytuose regionas ribojosi su Turovo-Pinsko žeme, šiaurėje – su jotvingių žemėmis, vakaruose – su Mazovija, pietvakariuose – su Mažąja Lenkija, pietuose su Voluine.

Didžiausios žemių gyvenvietės buvo: Bielskas, Brestas, Drohičinas, Kobrynas ir Vizna. Šiuo metu šiame senoviniame istoriniame regione yra Palenkė ir vakarų Polesė.

Istorija
--------

II tūkst. pradžioje regionas buvo etniškai mišrus, nes čia siekėsi jotvingių (palekių), galindų, volynėnų, mazovšanų ir dregovičių gyvenamos teritorijos. 1019 m. pirmą kartą buvo paminėtas Bresto miestas – *Berestye*, kuris ir davė pavadinimą visai teritorijai.

Regionas kaip teritorinis vienetas susiformavo XI a. kai apie 1080 m. šias žemes užėmė Kijevo Rusios Turovo-Pinsko kunigaikštystė. 1150 m. šias žemes užėmė Voluinės kunigaikštystė, o 1199 m. kartu su Voluine tapo Haličo-Volynės kunigaikštystės dalimi.

Tiesa, valdyti šį regioną bandė ir kitos valstybės, rengusios čia karo žygius. 1164 m. jas trumpam laikui buvo užėmęs Lietuvos Didysis kunigaikštis Skirmantas. 1179 m. ir 1182 m. šias žemes nesėkmingai bandė užimti Lenkija, vadovaujama karaliaus Kazimiero II Teisingojo. 1210 m. lenkų kariuomenė, kuriai vadovavo Konradas I Mazovietis vėl bandė užimti Berestiją. 1213 m. šias žemes užėmė Lenkijos karaliaus Lešeko Baltojo vadovaujama kariuomenė, bet 1222 m. jas atsiemė Vasilko Romanovičiaus vadovaujama Haličo-Voluinės pajėgos.

1237 m. kovo pradžioje Mazovijos kunigaikštis Konradas I Mazovietis Drohičino pilyje, priklausiusioje Berestijos žemėms įkurdino Dobrynės ordiną su kurio pagalba mazoviečiai bandė miestą paversti svarbia Sūduvos užkariavimo baze. 1238 m. Voluinės kunigaikščiui Danilai Haličiečiui užėmus Drohičiną ir paėmus į nelaisvę Dobrynės ordino magistrą Brunoną, ordinas faktiškai nustojo gyvuoti, o likę gyvi jo nariai prisijungė prie Joanitų ordino.

XIII a. viduryje kraštą nusiaubė mongolai. 1320 m. šias žemes užėmė Lietuvos Didžioji kunigaikštystė ir prijungė prie Trakų kunigaikštystė (vėliau vaivadija). XVI a. regionas buvo padalintas tarp LDK ir Lenkijos karalystės. Ilgainiui iš Lenkijai priklausiusių vakarinių Berestijos teritorijų išsivystė Palenkė, o LDK priklausiusiose rytinėse teritorijose – Polesė.


***Haličo-Volynės kunigaikštystė (HVK)***  
***XIII a. pab. — XIV a. pr.*** 
HVK  
XIII a. viduryje
HVK prisijungtos  
teritorijos (metai)
Rusų  
 kunigaikštystės
Aukso orda
Vengrijos  
karalystė
Lenkijos  
 karalystė
Teutonų  
ordinas
LDK
Žemių ir  
 atskirų  
kunigaikštysčių  
ribos
Pagrindiniai  
prekybos  
keliai
Rusų  
 kunigaikštysčių  
ribos
Sostinės
**Kijevas**
**Černigovas**
**Perejeslavlis**
**Gardinas**
**Pinskas**
**Turovas**
**Volodimiras**
**Haličas**
Minskas
Sluckas
Dubrovica
Stepanė
Gorčevskas
Ovručas
Iskorostenas  
(Korostenis)
Vozviagelis  
(Naugardas-Volinskas)
Kolodiaženas
Gubinas
Mežibožas  
(Medžibižas)
Naugardukas
Valkavyskas
Rodka
Mukačevė
Košicė
Sandomiras
Liublinas
Chelmas
Červenė
Suteiskas
Vizna
Bielskas
Drohičinas
Kamenecas
Kobrinas
Brestas
Volodava
Liubomlė
Belzas
Zvenigorodas
Lvovas
Buskas
Peremišlis
Jaroslavlis
Senokas
Sambiras
Luckas
Dorogobužas
Peresopnicė
Dubnas
Kremenecas
Zaslavlis
Terebovlis
Kolomyja
Vasilivas
Černas  
(Černiovcai)
Okutas
Boloto
Ušica
*Kijevo  
  
  
kunigaikštystė*
*Turovo-Pinsko  
kunigaikšystė*
*Polocko kunigaikšystė*
*Juodoji Rusia*
*Užkarpatė*
(1230–1240)
(1230-ieji)
(1252–1254)
(1280–1320)
(1289–1302)
(1251–1252)
(1254)
***Haličo kunigaikštystė***
***Berestės   
  
  
žemė***
***Červensko-  
  
Cholmo  
žemė***
***Volynės  
  
  
kunigaikštystė***
***Belzko  
kunigaikštystė***
***Lucko  
  
  
  
  
  
  
kunigaikštystė***
*Dniepras*
*up. Bož  
(Pietų Bugas)*
*Dniestras*
*Prutas*
*Seretas*
*Tisa*
*Vysla*
*up. Sian*
*Bugas*
*Nemunas*
*Pripetė*
*Vepšas*

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie Berestiją (ukr.) Archyvuota kopija 2006-08-27 iš Wayback Machine projekto.;
* Mindaugo laikų Lietuva Archyvuota kopija 2007-05-23 iš Wayback Machine projekto..

Literatūra
----------

* Butkevičienė, Birutė; Vytautas Gricius (2003 liepa). „Mindaugas – Lietuvos karalius". Mokslas ir gyvenimas 7 (547).
* Dimnik, Martin. The Dynasty of Chernigov – 1146–1246.
* Ukrainietiškoji tarybinė enciklopedija. В 12-ти томах / За ред. М. Бажана. – 2-ге вид. – К.: Гол. редакція УРЕ, 1974–1985.
* Винниченко І. Українці Берестейщини, Підляшшя і Холмщини в першій половині XX ст.: Хроніка подій. К. 1999.
* Леонюк В. Словник Берестейщини. Львів, 1996.
* Петренко А. Берестейщина в складі УНР. «Берестейський край», 1996, № 2.
* Полісся: етнікос, традиції, культура. Луцьк, 1997.
* Украинська радянська енциклопедія.
* Hawryluk J. Ziemia Brzeska w dobie państwowoœci ruskiej (X–XIV w.). «Krakowskie zeszyty ukrainoznawcze», 1996-97, v. 5-6.
* Федорук А. Т. Старинные усадьбы Берестейщины. Минск, Белорусская Энциклопедия имени Петруся Бровки, 2006.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Visuotinė lietuvių enciklopedija, t. 5, V. 2004, p. 41.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRusios kunigaikštystės |
| --- |
|  |
| Rostovo žemė | 
Vladimiro-Suzdalės · Dmitrovo · Kostromos · Maskvos · Perejeslavlio · Rostovo · Starodubo · Suzdalės · Tverės · Ugličiaus · Jurjevo · Jaroslavlio |  |
|  |
| Polocko žemė | 
Polocko · Minsko · Svisločiaus · Iziaslavo · (Lagožos, Streževo, Gorodeco) · Vitebsko · Drucko · Lukomos · Borisovo |
|  |
| Smolensko žemė | 
Smolensko · Toropeco (Rževo) · Mstislavlio · Dorogobužo · Možaisko · Selechovo · Viazmos · Kozlovo · Fomino-Berezujaus |
|  |
| Černigovo žemė | 
Černigovo · Briansko · Kursko · Naugardo-Severskio (Trubčevo, Rylsko, Lipecko, Putivlio) · Beloozero · Vščižo · Gluchovo · Starodubo |
|  |
| Okos aukštupio | 
Novosilio (Beliovo, Vorotinsko, Odoevo) · Karačevo (Zvenigorodo, Kozelsko, Mosalskio, Peremyšlio) · Tarusos (Volkono, Kočino, Obolensko, Mezeco, Spažo) |
|  |
| Riazanės-Muromo žemė | 
Riazanės · Muromo |
|  |
| Juodoji Rusia | 
Gardino · Naugarduko · Volkovysko · Slucko-Kopyliaus · Slanimo |
|  |
| Turovo-Pinsko žemė | 
Turovo · Pinsko · Klecko · Dubrovicos |
|  |
| Voluinė | 
Voluinės · Lucko · Belzo · Červensko · Peresopnicės · Dorogobužo · Cholmo · Berestija |
|  |
| Haličas | 
Peremyšlio · Trebovlės · Zvenigorodo · Haličo · Haličo-Voluinės |
|  |
| Kitos | 
Naugardo respublika · Pskovo respublika · Kijevo · Perejaslavlio |

 |