| Vlodavos apskritislenk. *Powiat włodawski* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Liublino vaivadija Liublino vaivadija |
| **Administracinis centras** | Vlodava |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 40 430 |
| **Plotas** | 1 256,27 km² |
| **Tankumas** (2005) | 32 žm./km² |
| **Teritorijos kodas** | LWL |

**Vlodavos apskritis** (lenk. *Powiat włodawski*) – apskritis rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje. Apskrities centras įsikūręs Vlodavos mieste. Apskritis šiaurėje ribojasi su Palenkės Bialos apskritimi, šiaurės rytuose su Baltarusija, rytuose su Ukraina, pietuose su Chelmo apskritimi, vakaruose su Lenčnos ir Parčevo apskritimis. Apskrityje yra 8 valsčiai.

Apskrities valsčiai
-------------------

Apskrityje yra 8 valsčiai:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Valsčius** | **Rūšis** | **Plotas(km²)** | **Gyventojai(2006)** | **Centras** |
| Vlodava | miesto | 18,0 | 13 630 |   |
| Vlodavos valsčius | kaimo | 243,8 | 5 936 | Vlodava \* |
| Vola Uhruskos valsčius | kaimo | 150,9 | 4 170 | Vola Uhruska |
| Uršulino valsčius | kaimo | 171,6 | 3 999 | Uršulinas |
| Hansko valsčius | kaimo | 179,4 | 3 954 | Hanskas |
| Hanos valsčius | kaimo | 139,0 | 3 339 | Hana |
| Virikų valsčius | kaimo | 219,5 | 2 822 | Virikai |
| Stari Bruso valsčius | kaimo | 133,4 | 2 202 | Stari Brusas |
| \* nepriklauso valsčiui |
|

Istorija
--------

X a. pabaigoje šias žemes užėmė Kijevo Rusia. Žlugus Kijevo Rusios valstybei šios žemės atiteko Haličo-Volynės kunigaikštystei, kuriai žlungnat XIII-XIV a. dėl šių žemių kovojo LDK, Lenkijos karalystė ir kryžiuočiai. XIV a. pabaigoje šiaurines apskrities žemes užėmė Lietuvos Didžioji kunigaikštystė ir prijungė prie Trakų vaivadijos, kur 1566 m. buvo įkurta Bresto vaivadija, egzistavusi iki 1795 metų.

Nuo 1795 m. iki 1809 m. šios žemės priklausė Austrijos karalystės Vakarų Galicijai. 1809–1816 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Sedlcų departamentui.

1816–1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Palenkės vaivadijai. 1837–1844 m. priklausė Palenkės gubernijai, kuri 1844 m. prijungta prie Liublino gubernijos. 1867 m. šios žemės prijungtos prie naujai sukurtos Sedlcų gubernijos, kurios jai priklausė iki 1912 metų. 1912-1915 m. priklausė Chelmo gubernijai. 

1915–1919 m. priklausė Oberostui. 1919–1939 m. priklausė II Lenkijos Respublikos Liublino vaivadijai. 1939–1945 m. priklausė Trečiojo Reicho Generalgubernijai.

1945–1975 m. priklausė Lenkijos Liaudies Respublikos Liublino vaivadijai. 1975–1998 m. priklausė Chelmo vaivadijai.

Gyventojai
----------

Pagal 2005 m. birželio 30 d. surašymo duomenis:

| Aprašymas | Bendrai | Moterys | Vyrai |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendrai | **40 430** | 100 % | 20 483 | 50,7% | 19 947 | 49,3 % |
| Miestai | **13 758** | 100 % | 7 092 | 51,5% | 6 666 | 48,5 % |
| Kaimai | **26 672** | 100 % | 13 391 | 50,2% | 13 281 | 49,8 % |

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2023-03-24 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑   Archyvuota kopija 2014-12-30 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLiublino vaivadijos apskritys |
| --- |
|  |
| Miestas-apskritis | 
Chelmas • Liublinas • Palenkės Biala • Zamostė |  |
|  |
| Apskritys | 
Bilgorajaus apskritis • Chelmo apskritis • Hrubešuvo apskritis • Krasniko apskritis • Krasnystavo apskritis • Lenčnos apskritis • Liubartuvo apskritis • Liublino apskritis • Liublino Januvo apskritis • Liublino Opolės apskritis • Liublino Tomašuvo apskritis • Lukuvo apskritis • Palenkės Bialos apskritis • Palenkės Radzynio apskritis • Parčevo apskritis • Pulavų apskritis • Rykų apskritis • Svidniko apskritis • Vlodavos apskritis • Zamostės apskritis  |

 |