recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Kitos reikšmės – Ostrogas (reikšmės).*
Abakano ostrogo maketas
Įrašas ant XVIII a. žemėlapio: „*Kur tik randamas žodis Ostrog, jis žymi miestą, apsuptą tvoros apsiginti nuo baltojo žvėries*"
**Ostrogas** (rus. *строгать* 'tašyti') – įtvirtintas medinis gynybinis statinys, tvirtovė Rusijoje, statyta XIII–XVIII a. aptverta tašytų nusmailintų rastų eilėmis. Dažniausiai ostrogai buvo statomi atokiose naujai apgyvendintose ar užkariautose žemėse, valstybės pasieniuose.

Ypatybės
--------

Ostrogai buvo gana greitai pastatomi iš vietoje esančios miško medžiagos. Priklausomai nuo statinių tvirtumo ir paskirties, juose galėjo įsikurti ne tik įgula, bet ir nedidelė įtvirtinta gyvenvietė.
Aptvėrimų rastų aukštis siekė 4–6 m, jie galėjo būti pastatyti lygioje vietoje arba ant pylimo, juos galėjo supti gynybiniai grioviai. Kuolai buvo įkasami į gruntą tiesūs arba pakreipti. Ostrogai buvo dažniausiai keturkampio plano, kampuose buvo pastatomi bokštai. Iš jų buvo galima stebėti apylinkes, pranešti apie pavojų. Susisiekimui su išore įrengtų vartų viršuje taip pat buvo surenčiami pravažiavimo bokštai.

Palyginti su miestuose statytais kremliais, ostrogai buvo daug mažesni, dažnai laikini, be to, atliko vien karinį vaidmenį.

Istorija
--------

Rusijoje pirmieji ostrogai pasirodė XI–XII a. kai reikėjo apsiginti nuo klajoklių genčių antpuolių. XIV–XVII a. panašūs gynybiniai statiniai paplito pietiniuose valstybės regionuose bei Sibire. Ostrogai tarnavo kaip paženklintos sienos punktai, taip stiprindami pasienį, suteikdami rusų persikėlėliams ir naujų žemių užkariautojams saugų prieglobstį.

Daugelis šiuolaikinių Sibiro ir Tolimųjų Rytų miestų savo gyvavimo istorijas pradėjo nuo ostrogų: Anadyris, Irkutskas, Krasnojarskas, Nerčinskas, Tomskas, Ulan Udė ir kt. Išlikę statiniai – puikūs medinės architektūros pavyzdžiai.

Panaudojimas
------------

Metraščiuose minimi ir nedideli kilnojamieji ostrogai bei bokštai, kurie tarnavo kaip patikima priedanga šauliams, puolant priešo pozicijas. Jie padėjo atlaisvinti kelią puolantiems iš paskos. Taip buvo vykdoma priešo įtvirtinimų ir gyvenviečių apsiaustis bei šturmas.

XVIII–XIX a. ostrogais pradėti vadinti ir kalėjimai, kurie buvo aptveriami aukštomis sienomis. Įsisavinant naujas Sibiro žemes, čia buvo atsiunčiama daug persikėlėlių, tarp jų ir politinių bei kriminalinių nusikaltėlių. Taip ostrogai tapo panaudojami ir kaip įkalinimo vietos.

* Bratsko ostrogo bokštasBratsko ostrogo bokštas
* Irkutsko ostrogasIrkutsko ostrogas
* Serpuchovo kremliaus ir ostrogo planas Serpuchovo kremliaus ir ostrogo planas
* Dekabristai Čitos ostrogo kiemeDekabristai Čitos ostrogo kieme
* Vidury Jakutsko išlikęs ostrogo vartų bokštasVidury Jakutsko išlikęs ostrogo vartų bokštas
* Kolos ostrogo maketasKolos ostrogo maketas

Šaltiniai
---------

Nuorodos
--------

* Sibiro žemių miestai ir ostrogai
* Ostrogai[neveikianti nuoroda]

Taip pat skaitykite
-------------------

* Palisadas
| ***Prisukamas apelsinas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Clockwork orange |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Stanley Kubrick |
| Prodiuseris (-iai) | Stanley Kubrick |
| Scenaristas (-ai) | Stanley KubrickAnthony Burgess (knyga) |
| Vaidina | Malcolm McDowellWarren ClarkeMichael BatesJames MarcusMichael TarnPatrick Magee |
| Metai | 1971 |
| Žanras | psichologinis / mokslinės fantastikos |
| Trukmė | 136 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 2,2 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Prisukamas apelsinas** (angl. *A Clockwork Orange*) – 1971 m. distopinis kriminalinis filmas, sukurtas Stanley Kubrick pagal to paties pavadinimo Anthony Burgess 1962 m. knygą. 

Filme demonstruojama daug prievartos, socialinės įtampos elementų. Visas veiksmas vystosi apie vieną jaunimo gaują, kuri pramogai užsiima prievarta ir smurtu.

Filmo įtaka
-----------

Filmo sukeltas atgarsis visuomenėje pasiekė aukštumas, kai Anglijoje gauja įvykdė nusikaltimą, apsirengę kaip Prisukamo apelsino veikėjai. Kai Kubrikas ir jo šeima pradėjo gauti anoniminius grasinimus mirtimi, režisierius nusprendė atšaukti filmą iš prekybos Jungtinėje Karalystėje. Prisukamas apelsinas vėl ten pasirodė tik 2000 m. jau po režisieriaus mirties. Sugebėjimas pašalinti šį filmą iš apyvartos parodė, kokią didžiulę įtaką Kubrikas turėjo „Warner Bros." kompanijoje (paprastai de jure režisieriai neturi teisės spręsti su filmo pardavimais susijusių klausimų).[reikalingas šaltinis]

Nuorodos
--------

* Prisukamas apelsinas svetainėje Internet Movie Database
**The Windup Girl**| 
Pirmojo leidimo viršelis |
| **Autorius** | Paolo Bacigalupi |
| **Šalis** | JAV |
| **Žanras** | Mokslinė fantastika, biopankas |
| **UDK:** | 813.6 |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | The Windup Girl |
| **Šalis** | JAV |
| **Kalba** | anglų |
| **Leidykla** | Night Shade Books |
| **Išleista** | 2009 m. |
| **Formatas** | Kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 359 |
| **ISBN:** | 1597801577 |
| **ISBN-13:** | 9781597801577 |
| **OCLC:** | 373482688 |

**Prisukama mergina** (angl. *The Windup Girl*) – debiutinis amerikiečių rašytojo Paolo Bacigalupi fantastinis biopanko romanas, išleistas 2009 m. 2010 m. jis laimėjo Hugo ir Nebula premijas, Locus premiją ir kitus apdovanojimus. 

Romane aprašomas ateities pasaulis, kuriame beveik pasibaigęs iškastinis kuras, o žemės ūkis suniokotas augalų ligų bei mutavusių kenkėjų ir paremtas keliomis atspariomis, genetiškai modifikuotomis augalų veislėmis, kurios tačiau parduodamos nevaisingos, kad sėklas ir toliau reikėtų pirkti iš jų savininkų korporacijų. Energija daugiausia išgaunama senais primityviais mechaniniais būdais, ar naudojant gyvūnus, pvz. fabrikuose ratą suka genų inžinerijos pagalba atkurti mastodonai. „Prisukamos merginos" veiksmas vyksta Tailande, vienintelėje šalyje, dar išlaikiusiose savo žemės ūkio kultūrų įvairovę ir nepriklausomoje nuo vadinamųjų „kalorijų korporacijų".

Nuorodos
--------

* Knygos puslapis fantastinės literatūros duomenų bazėje
* Knygos puslapis Goodreads portale
* Apžvalga ir diskusija Mokslinės fantastikos apžvalgų podkastų portale
**Dasjus** (skr. दस्यु = IAST: *dásyu*) – vedinės mitologijos būtybė: demonas, arijų priešas, kurį nukauna Indra, iš dangaus į jį žiebdamas ugnį. Kitąsyk jo žudiku vadinamas Soma. Indra ir Soma vadinami epitetu *dásyuhán* („dasjažudis"), o jų kova su dasjais – *dásyuhátya* („dasjažudystė"). Dasjais taip pat vadinama ir priešiškų, demoniškų būtybių aibė.

Kitas sinonimiškas vedose vartojamas žodis – **Dasa** (skr. दास = IAST: *dāsá*). Tai demoniškos, priešiškos būtybės ar jų vadas, protėvis. Dasai priešiški arijams, tvenkia upes (*ā́pas*), šios kartais vadinamos jų žmonomis. Dasus persekioja ir žudo Indra. „Rigvedoje" paminėta keletas dasų vardų: Šambara (*śámbara*), Šušna (*śuṣṇa*), Namučis (*namuci*), Piprus (*pípru*), Dhunis (*dhúni*), Čumuris (*cúmuri*), Dribhyka (*dṛbhīka*), Rudhikra (*rudhikrā́*), Anaršanis, Sribinda (*sṛ́binda*), Ilybiša (*ilībiśa*) ir kt.

Dasai, dasjai aprašomi kaip beveidžiai, benosiai (*anā́s*), menkystos (*ádhara*), nežmoniški (*ámānuṣa*), vagys (*dhanín*). Jie priešiški dievams, aukojimui. Paprastai linkstama manyti, kad dasų, dasjų įvaizdis susidaręs iš neindoeuropietiškų tautų, kurias, keldamiesi į Indiją, užkariavę arijai.

Abu žodžiai kildinami nuo šaknų *dās-/dāsati* („duoti" ?; „būti priešu" ?) ir *das-* („išvargti, išsekti, silpti, alpti"). Vėliau žodžiu *dāsá* įvardijamas vergas, tarnas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  RV I.33.7, RV I.103.3
2. ↑  RV IX.88.4
3. ↑  Мифы народов мира. *Даса, Дасью* , B. H. Топоров – 2-е изд. 1992. Москва: Советская Энциклопедия.
4. ↑   Archyvuota kopija 2016-05-14 iš Wayback Machine projekto.
| DastakertasԴաստակերտ |
| --- |
| *Dastakerto panorama* |
|  |
| 

DastakertasDastakertas

39°22′06″ š. pl. 46°2′12″ r. ilg.﻿ / ﻿39.36833°š. pl. 46.03667°r. ilg.﻿ / 39.36833; 46.03667﻿ (Dastakertas)Koordinatės: 39°22′06″ š. pl. 46°2′12″ r. ilg.﻿ / ﻿39.36833°š. pl. 46.03667°r. ilg.﻿ / 39.36833; 46.03667﻿ (Dastakertas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4)------ vasaros: (UTC+5) |
|  |
| **Valstybė** | Armėnijos vėliava Armėnija |
| **Sritis** | Siuniko sritis |
|  |
| **Meras** | Nayiri Filosyan |
|  |
| **Gyventojų** (2019) | 288  |
| **Plotas** | 0,5 km² |
| **Tankumas** (2019) | 576 žm./km² |
| **Altitudė** | 2 050 m |

**Dastakertas** (arm. Դաստակերտ) – miestelis Siuniko srityje, Armėnijoje. Įsikūręs Airio kalno papėdėje, šalia Dastakerto upės žiočių. Iškilęs 2050 m virš jūros lygio. Nutolęs 236 km į pietus nuo Jerevano ir 127 km į šiaurės vakarus nuo srities administracinio centro Kapano. 0,5 km² plote, 2009 m. duomenimis, miestelyje gyveno 300 gyventojų. Tai mažiausią bendruomenę turintis Armėnijos miestas pagal plotą bei gyventojų skaičių.

Istorija
--------

Pirmą kartą paminėtas XII a. kaip mažas kaimelis. Dastakertas įkurtas 1951 m. Tais pačiais metais gavo miesto statutą. 1952 m. šalia miestelio įkurta vario-molibdeno gamykla. 1968 m. miestelio gyventojų skaičius siekė 4000.

Šaltiniai
---------

1. Cities of Armenia, pop-stat.mashke.org
2. ↑  Cities of Armenia, pop-stat.mashke.org
3. Cities of Armenia, pop-stat.mashke.org
4. ↑  Cities of Armenia, pop-stat.mashke.org
| ***Satureja hortensis*** |
| --- |
| Daržinis dašis (*Satureja hortensis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Eilė: | Notreliečiai  *( Lamiales)* |
| Šeima: | Notreliniai  *( Lamiaceae)* |
| Gentis: | Dašis  *( Satureja)* |
| Rūšis: | Daržinis dašis  *( Satureja hortensis)* |

 |
| Binomas |
| ***Satureja hortensis***L. 1753 |

**Daržinis dašis** (*Satureja hortensis*) – notrelinių (*Lamiaceae*) šeimos dašių
genties augalas. Jis yra savaime augantis, be to, auginamas ir kaip prieskoninis, vaistinis ir dekoratyvinis augalas.

Augalo žiedynas
Džiovintas daržinis dašis

Aprašymas
---------

Daržinis dašis yra vienmetis 20-45 cm aukščio dekoratyvus puskrūmis su stačiu stiebu, nuo apačios šakotu ir sumedėjančiu. Turi trumpakočius lapus, kurie siauri, linijiškai lancetiški. Žiedai violetiškai balti arba rausvi, susitelkę menturiuose. Vaisius tribriaunis, apie 1,5 mm ilgio žalsvas riešutėlis. Daržinis dašis pasižymi aromatingumu ir medingumu, augalo nektarą lengvai pasiekia bitės.

Gerai auga saulėtoje vietoje, jam reikalinga derlinga ir nepiktžolėta žemė. Dauginamas sėklomis ir vegetatyviniu būdu. Sėklos sudygsta per 10-14 dienų. Vėliau prižiūrima dirva: tręšiama kompostu arba azotinėmis trąšomis, šalinamos piktžolės, sausros laikotarpiu laistoma. Antžeminė augalo dalis (žolė) nupjaunama, kai būna aromatingiausia – žydėjimo metu, vasaros viduryje. Ruošiama džiovinimui arba naudojama žalia.

Paplitimas
----------

Savaime auga Kryme, Kaukaze, Juodosios ir Viduržemio jūrų pakrantėse. Auginamas daugelyje pasaulio šalių. Lietuvoje aptinkamas soduose, sodybų gėlynuose, daržuose ir botanikos soduose. Yra dvi daržinio dašio formos: žemaūgiai, iki 20 cm aukščio, gausiai lapuoti ir aukštaūgiai, iki 45 cm aukščio, skėstašakiai. 

Iš dašių genties augalų Lietuvoje dar auga kalninis dašis (*Satureja montana*), pasitaikantis sodybų gėlynuose.

Naudojimas
----------

Auginamas kaip prieskoninis, be to, vaistinis ir dekoratyvinis augalas. Daržinio dašio žolėje yra apie 1 % eterinio aliejaus, 82,4 mg % vitamino C, gleivių, rauginių bei mineralinių medžiagų. Įvairių šalių liaudies medicinoje populiarus dašių lapų užpilas, eterinis aliejus, iš džiovintų lapų ir žiedų daromi karšti kompresai ir vonios.

Virtuvėje vartojama šviežia arba džiovinta žolė, tinkanti dėti į ankštinių augalų patiekalus, taip pat į salotas, žuvies patiekalus ir marinuojamus ar rauginamus agurkus bei pomidorus. Dedama paskaninti nealkoholinius gėrimus, taip pat aromatizuoti likerius ir degtinę.

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Daržinis dašis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Grieves, *A Modern Herbal*
2. 1 2  Daržinis dašis *sodininkyste.lt*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Sonchus oleraceus** |
| --- |
| Daržinė pienė (*Sonchus oleraceus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Astriniai  *( Asteraceae)* |
| Gentis: | Pienė  *( Sonchus)* |
| Rūšis: | Daržinė pienė  *( Sonchus oleraceus)* |

 |

**Daržinė pienė** (*Sonchus oleraceus*) – astrinių (*Asteraceae*) šeimos augalų rūšis. Paplitusi vidutinių platumų srityje Eurazijoje.

Augalas vienmetis, stačiu, vagotu, tuščiaviduriu, šakotu, 30-100 cm aukščio stiebu. Šaknis liemeninė, tvirta. Lapai pražaginiai, 10-20 cm ilgio, plunksniškai skiautėti, su minkštais dygliais, viršutiniai lapai be lapkočių. Žiedynas – geltonas, 2 cm skersmens graižas. Žiedai po 5-8 susitelkę stiebo viršūnėje. Skraistė trieilė, tamsiai žalia, apatinė dalis voratinkliškai apšepusi. Visi žiedai liežuviški, geltoni, dvilyčiai, ilgesni už skraistę. Žydi liepos-spalio mėnesiais. Nužydėję subrandina baltus skristukus. Vienas augalas subrandina 4700–15000 sėklų.

Auga laukuose, daržuose, šiukšlynuose. Mėgsta sunkokus, derlingus dirvožemius. Piktžolė. Jauni daržinės pienės lapai vartojami salotoms, sriuboms. Pašalinti kartumui laikomi pusvalandį druskos tirpale. Kartais valgomos ir virtos šaknys. Daržines pienes noriai ėda daugelis naminių gyvūnų, ypač avys.

* GraižasGraižas
* SkristukaiSkristukai
* Salotos su daržinės pienės lapaisSalotos su daržinės pienės lapais
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

Daržovės Filipinų turguje
**Daržovės** – vienmečiai, dvimečiai ir daugiamečiai žoliniai augalai, kurių įvairios sultingos dalys vartojamos maistui. Mitybos prasme nuo *daržovių* skiriami *vaisiai*, kurie dažniausiai auga ant sumedėjusių augalų (medžių, krūmų, krūmokšnių) ir paprastai būna saldūs. Pvz. braškės ir bananai auga ant žolinių augalų, bet yra vaisiai, o ne daržovės.

Jose yra žmogui būtinų baltymų, angliavandenių, vitaminų, mineralinių druskų ir organinių rūgščių.

Daržovės labai svarbios mityboje. Valgomos kaip atskiri patiekalai, kaip užkandžiai, bei mėsos ir žuvies patiekalų garnyrai. Jos valgomos šviežios, virtos, keptos, troškintos. Taip pat daržovės šaldomos, džiovinamos, rauginamos, konservuojamos, sūdomos. Gausiai vartojamos dietinei mitybai.

Kai kurios daržovės yra ir vaistiniai augalai, nes turi gydomųjų savybių. Iš jų farmacijos pramonėje gaminami vaistai. Jos populiarios liaudies medicinoje, nes jau senų laikų žmonės pastebėjo teigiamą daržovių poveikį sveikatai. Vaistai ne visada gaminami tik iš valgomų dalių, dažnai naudojamos maistui netinkamos dalys (šaknys, žievė), jei jos turi fiziologiškai aktyvių medžiagų.

Lietuvoje daržovės auginamos nuo seniausių laikų. Baltų gentys augino morkas, svogūnus, burokėlius. XIII a. jau buvo auginami kopūstai, tačiau plačiau pradėti auginti XV a. Lietuvos dvaruose XVI a. buvo auginamos morkos, ropės, kopūstai, burokėliai, agurkai, svogūnai, pastarnokai, porai, krienai, salierai, ridikai, mairūnai, petražolės. Iki į Lietuvą atkeliaujant bulvėms, ropės buvo auginamos itin gausiai. Pomidorai paplito po I pasaulinio karo.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Sąrašas:Daržovės
* Šaldytos daržovės

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Daržovės*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 392


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPagrindinės daržovės |
| --- |
|  |
| 
Agurkas · Ankštinės (pupa – pupelė – žirnis) · Baklažanas · Bulvė · Burokas · Lapinės (brokolis – kopūstas – salota) · Moliūgas · Morka · Poras · Prieskoninės · Česnakas · Svogūnas · Ridikas |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Papaver somniferum** |
| --- |
| Daržinė aguona (Papaver somniferum)Daržinė aguona (*Papaver somniferum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Vėdrynažiedžiai  *( Ranunculidae)* |
| Šeima: | Aguoniniai  *( Papaveraceae)* |
| Gentis: | Aguona  *( Papaver)* |
| Rūšis: | Daržinė aguona  *( Papaver somniferum)* |

 |

**Daržinė aguona** (*Papaver somniferum*) – aguoninių (*Papaveraceae*) šeimos augalų rūšis.

Augalų morfologija
------------------

Vienmetis žolinis 60–120 cm aukščio augalas. Lapai stambiai pjūkliškais pakraščiais, apkabinantys stiebą. Žiedai gali būti įvairių spalvų: raudoni, balti, violetiniai ir kt. Žydi liepos mėnesį, o sėklos prinoksta rugpjūčio mėnesį. Vaisius – dėžutė, pripildyta pilkų ar juodų sėklų. Augalas išvagotas daugybe pientakių, kuriais teka baltos, greitai tirštėjančios sultys.

Panaudojimas
------------

Daržinės aguonos vaisius
Daržinė aguona auginama daržuose ir soduose kaip prieskoninis, vaistinis ir dekoratyvinis augalas. 

Įpjovus neprinokusią aguonos galvutę, sultys išteka ir greitai sustingsta – tai opijus, iš kurio gaminami plačiai paplitę vaistai tokie kaip papaverinas, morfinas, kodeinas. Tai nuskausminantys, mažinantys baimės jausmą, skatinantys euforiją, slopinantys sausą ir dažną kosulį, gydantys kraujotakos nepakankamumą, atpalaiduojantys bronchų bei virškinamojo trakto lygiuosius raumenis. 

Seniau džiovinti aguonos žiedlapiai buvo vartojami kaip vaistinė žaliava, taip pat kaip natūralūs arbatos ir vyno dažai.

Narkotiniais tikslais vartojamas ne tik opijus, bet ir tiesiog susmulkintos, išdžiovintos aguonų galvutės.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Daržinė aguona** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Gabriejolės piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Gabriejolės piliakalnisGabriejolės piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°48′50.6″ š. pl. 22°56′57″ r. ilg.﻿ / ﻿55.814056°š. pl. 22.94917°r. ilg.﻿ / 55.814056; 22.94917Koordinatės: 55°48′50.6″ š. pl. 22°56′57″ r. ilg.﻿ / ﻿55.814056°š. pl. 22.94917°r. ilg.﻿ / 55.814056; 22.94917 |

 |
| Vieta | Kelmės rajonas |
| Seniūnija | Šaukėnų seniūnija |
| Aukštis | 6-18 m |
| Plotas | 16x9 m |
| Naudotas | I tūkstantmečio pradžia |

**Gabriejolės piliakalnis**, *Juodlės piliakalnis* – piliakalnis Kelmės rajono savivaldybės teritorijoje, Vainagių miške prie Gabriejolės kaimo, Šaukėnų seniūnija, Kurtuvėnų regioninis parkas. Pasiekiamas iš plento  **215**  Bubiai–Ramučiai  Juodlės miške pasukus į dešinę pietvakarių kryptimi link Juodlės ežero, už 400 m pasukus į kairę pietryčių link Vainagių, pavažiavus 2,1 km ir pasukus miško keliuku į dešinę, už 600 m, ties didesniu keliuko posūkiu į kairę, link pietų, paėjus tiesiai į šiaurės vakarus vedančiu miško takeliu 200 m ir pasukus kitu takeliu į kairę pietvakarių kryptimi 40 m. Piliakalnis yra Šiaulių miškų urėdijos Vainagių girininkijos 51 kvartale 5 sklype, sunkiai surandamas, nes miške nėra aiškesnių orientyrų.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aukštumos pakraštyje, Ilgos upelio dešiniajame krante. Aikštelė ovali, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi, 16x9 m dydžio, iki 1,5 m žemesne vakarine dalimi. Šlaitai vidutinio statumo, pietryčiuose – statūs, nuo 6 m. pietryčiuose iki 18 m aukščio.

Piliakalnio šiaurinis šlaitas nuslinkęs, pats piliakalnis apardytas arimų bei duobių. Piliakalnis apaugęs daugiausia spygliuočiais, aikštelė ir pietrytinis šlaitas – retai. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Kalniškių piliakalnis (Šaukėnai) 7 km | Šilėnų piliakalnis 23 km | Sauginių piliakalnis 14 km  Bubių piliakalnis 13 km |  |
| Šaukštelio piliakalnis 29 km  Miksodžio piliakalnis 28 km |  | Kurtuvėnų piliakalnis 7 km |
| Kalniškių piliakalnis (Vaiguva) 20 km  Papilalio piliakalnis 21 km | Šilo Pavėžupio piliakalnis 3,5 km  Puikiškės piliakalnis 9 km | Vainagių piliakalnis 1,5 km  Burbaičių piliakalnis 17 km |

Šaltiniai
---------


* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m. p 28-29.

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai
**Gabono** ryšiai ir komunikacijos:

* **Telefonija:**
	+ fiksuoto ryšio: 36 500 (2006 m.)
	+ mobilaus ryšio: 764 700 (2006 m.)

* **Radijas:**
	+ Radijo stotys: AM – 6, FM – 7 ir trumpųjų bangų - 4 (2001 m.)
	+ Radijo naudotojai: 208 000 (1997 m.)

* **Televizija:**
	+ Televizijos kanalai: 4 (2001 m.)
	+ Televizorių naudotojų: 63 000 (1997 m.)

* **Internetas:**
	+ Interneto tiekėjai: 1 (1999 m.)
	+ Interneto naudotojai: 985 492 (2017 m.)
	+ Internetinis kodas: .ga

Šaltiniai
---------

* CIA FactbookArchyvuota kopija 2011-08-17 iš Wayback Machine projekto.

v • a • r **Afrikos šalių ryšiai** 

Alžyras · Angola · Beninas · Bisau Gvinėja · Botsvana · Burkina Fasas · Burundis · CAR · Čadas · Dramblio Kaulo Krantas · Džibutis · Egiptas · Eritrėja · Etiopija · Gabonas · Gambija · Gana · Gvinėja · Kamerūnas · Kenija · Komorai · Kongas · Kongo DR · Lesotas · Liberija · Libija · Madagaskaras · Malavis · Malis · Marokas · Mauricijus · Mauritanija · Mozambikas · Namibija · Nigerija · Nigeris · Pietų Afrika · Pusiaujo Gvinėja · Ruanda · San Tomė ir Prinsipė · Seišeliai · Senegalas · Siera Leonė · Somalis · Sudanas · Svazilandas · Tanzanija · Togas · Tunisas · Uganda · Vakarų Sachara · Zambija · Zimbabvė · Žaliasis Kyšulys  
  
Britų Teritorijos Indijos vandenyne · Majotas · Reunjonas · Šv. Elena
**Vladas Meškėnas** (g. 1916 m. vasario 17 d. Baku – 2020 m.) – Lietuvos ir Australijos tapytojas.

Biografija
----------

1924 m. su tėvais grįžo į Lietuvą. Studijavo Kauno meno mokykloje, 1936 m. konkurse už Felikso Vaitkaus pašto ženklus laimėjo III premiją. 1944 m. emigravo į Austriją, 1949 m. persikėlė į Australiją.

Kūryba
------

Ankstyvuoju periodu kūrė daugiausia ekspresionistinius portretus („Veveris Haukinsas" 1961 m. „Viljamas Dobelis" 1964 m. „Donaldas Grantas" 1976 m.). Lankėsi JAV, sukūrė portretų (Valdas Adamkus, Alma Adamkienė, Adomas Varnas, visi 1978 m.). Kūriniams būdingos sodrios spalvos, energingi potėpiai, ryškus modeliavimas. Aštuntame dešimtmetyje suformavo savitą vadinamąjį dvigubo įvaizdžio (*doubleimage*) stilių: dalis portreto užtapoma įvairių spalvų potėpiais („Elvynas Lynas" 1973 m. „Autoportretas" 1979 m.). Vėlesnė kūryba realistiškesnė, sukūrė ir žanrinių paveikslų („Dvi seserys" 1984 m. „Bondi" „Pajūris" 1990 m.). Nupiešė daug piešinių, škicų pastele („Meno pirklys" 1958 m. „Džonas Olsenas" 1962 m. „Draugas Donaldas" 1985 m.). Parodose dalyvavo nuo 1953 m. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus.

Literatūra
----------

* Rutkauskienė R. Australijos lietuvių dailės kolekcija Dailės muziejaus rinkiniuose. Lietuvos dailės muziejus. Metraštis 2.-V.-1998.-P.129-132.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vladimir Meskenas 1916–2020, Newspaper of the Russian Community in Australia
2. ↑  Genovaitė Kazokienė. *Vladas Meškėnas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 739 psl.
|  |
| --- |
| Treble |
|  
„Treble" 2005 m. |
| Biografija |
| Kilmė | Nyderlandų vėliava Nyderlandai |
| Žanrai | pop |
| Aktyvumo metai | 2002–2010 |
| Įrašų kompanija | CNR Entertainment |
| Nariai |
| Caroline Hoffman  Niña van Dijk  Djem van Dijk |

**„Treble"** – olandų merginų grupė, kurią sudarė Caroline Hoffman, Djem van Dijk ir Niña van Dijk.

2006 m. kovo 12 d. po pergalės šalies nacionalinėje atrankoje išrinktos atstovauti Nyderlandams 2006 m. Eurovizijos dainų konkurse, vykusiame Atėnuose. Grupės daina „Amambanda" 7 2% žiūrovų buvo pasirinkta kaip geriausia daina. Po to „Treble" surengė reklaminį turą po visas tų metų konkurse dalyvaujančias šalis. Eurovizijos pusfinalyje grupė užėmė 20 vietą ir į finalą nepateko.

Diskografija
------------

### Albumai

* *No troubles*, 2004
* *Free*, 2006

### Singlai

* *Ramaganana*, 2003
* *Magic / Free as a bird*, 2004
* *Fragile*, 2004
* *Amambanda*, 2006
* *Fly / Part of the day*, 2006
* *Leave me alone*, 2007

Nuorodos
--------

* Dainos *Amambanda* žodžiai

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Glennis Grace  *„My Impossible Dream"*** |  **Nyderlandų atstovės Eurovizijoje**2006 | Po to:**Edsilia Rombley  *„On Top of the World"*** |
| Gervainys |
| --- |
| **Ilgis** | 16,5 km |
| **Baseino plotas** | 109,5 km² |
| **Ištakos** | Ringalių apylinkės |
| **Žiotys** | Patekla |
| **Šalys** |  Lietuva |

**Gervainys** – upelis Lietuvoje, Telšių rajone; Pateklos dešinysis intakas (Virvytės baseinas). Prasideda Žemaičių aukštumoje prie Ringalių kaimo. Teka į šiaurę pradžioje kalvotais kraštovaizdžiais, toliau lygumomis. Įteka Pateklon 12,6 km nuo jos žiočių, į rytus nuo Gerulių.

Intakai: Tamša (dešinysis), Judra, Rūdupis (kairieji).

Aukštupio ir žemupio vaga ištiesinta. Prie Gervainio įsikūrę Ringaliai, Vilkakiai, Parakauskiai, Pakapiai, Gečiai, Kveiliai, Ruišėnai, Kupriai, Geruliai.

Upėvardis *Gervainỹs* (*Ger̃vainis*) kilęs iš paukščio pavadinimo *gervė*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  B. Gailiušis, J. Jablonskis, M. Kovalenkovienė. *Lietuvos upės: Hidrografija ir nuotėkis*. Kaunas: Lietuvos energetikos institutas, 2001.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 114
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Švedė |
| --- |
| **Ilgis** | 5,6 km |
| **Baseino plotas** | 2,6 km² |
| **Vidutinis debitas** | 0,1 m³/s |
| **Ištakos** | Lepšiai |
| **Žiotys** | Kulpė |
| **Šalys** | Lietuva |

**Švedė** – upelis Šiauliuose ir Šiaulių rajone; Kulpės intakas.

Išteka iš Aleksandrijos dvaro teritorijoje esančių Lepšių šaltinių ir teka į šiaurę. Už 0,4 km įteka į Švedės tvenkinį, už jo kerta kelią Ginkūnai – Aleksandrija, kelią Šiauliai – Pakruojis, teka pro Šapnagius, toliau iš dalies melioruota vaga kerta kelią Šiauliai – Joniškis ir už jo įteka į Kulpę. Apie 1960 m. melioratoriai upelio vagą sureguliavo, o buvusias šlapias pievas prie upelio pavertė dirbamais laukais.

Pavadinimas kilęs nuo žodžio Švedija, nes 1656 m. prie upelio buvo sumušta švedų kariuomenė. Dirbdami melioratoriai dešinėje upelio pusėje, už 400–500 metrų į šiaurės vakarus nuo Joniškio plento, surado keletą archeologinių radinių – švediško tipo masyvią kalavijo rankeną, geležinio ietigalio įmovą, trinamųjų girnų dalį, labai surūdijusių žvaigždinių pentinų likučių, balno kilpos dalį, tačiau traktorininkai viską numetė ir užarė. Žuvininkų kaimo pakraštyje prie Švedės tvenkinio yra kalva, vadinama švedkapiu, kita kalvelė vadinama maro kapeliais.

Vikižodynas
Kokosų aliejaus indelis.
**Kokosų aliejus** – augalinis aliejus, gaunamas iš riešutinės kokospalmės vaisių vidinio minkštimo. Kambario temperatūroje jis būna pusiau kietos arba kietos struktūros. Naudojamas maistui, medicinoje, pramoniniais tikslais.

Gamyba
------

Kokosų aliejus gali būti išgaunamas keliais būdais. Naudojant drėgnąjį metodą, pirmiausia iš kokoso minkštimo pagaminamas kokosų pienas ir tada iš jo išskiriamas aliejus. Pasitelkus sausąjį metodą, kokosų minkštimas išdžiovinamas (pagaminama kopra) ir iš jo presu išspaudžiamas aliejus. Vėliau jis gali būti rafinuojamas.

Pasaulinė kokosų aliejaus gamyba 2011 m. siekė apie 3,6 mln. tonų per metus.

Maistinė vertė ir naudojimas
----------------------------

Kokosų aliejus turi apie 86 % sočiųjų, 6 % mononesočiųjų ir 2 % polinesočiųjų riebalų rūgščių. Jis tradiciškai naudojamas Okeanijos ir Pietų Azijos virtuvėse; šiuo metu populiarus visame pasaulyje.

Kokosų aliejus taip pat naudojamas mašinų sutepimui, biodegalų gamyboje, populiarus kaip kosmetinė priemonė.

Produkcija
----------

| Tūkstančiai tonų (2019 m.) |
| --- |
| 1 | Filipinų vėliava Filipinai | 1193 |
| 2 | Indonezijos vėliava Indonezija | 895 |
| 3 | Indijos vėliava Indija | 351 |
| 4 | Vietnamo vėliava Vietnamas | 179 |
| 5 | Meksikos vėliava Meksika | 130 |
| 6 | Šri Lankos vėliava Šri Lanka | 64 |
| 7 | Malaizijos vėliava Malaizija | 47 |
| 8 | Mozambiko vėliava Mozambikas | 31 |
| 9 | Tailando vėliava Tailandas | 30 |
| 10 | Bangladešo vėliava Bangladešas | 23 |
|
|  | Iš viso pasaulyje | 3160 |
|

Šaltiniai
---------

1. ↑  Coconut Archyvuota kopija 2013-12-03 iš Wayback Machine projekto. UNCTAD; tikrinta: 2012-07-26
2. ↑  Vegetable oil, coconut, Nutrition Data; tikrinta: 2012-07-26
3. ↑
**Rapolas Krasauskas** (1913 m. lapkričio 1 d. Džiuguose, Kurklių valsčius, Vilniaus gubernija, Rusijos imperija – 2007 m. vasario 2 d. Putname, Konektikuto valstijoje, JAV) – Lietuvos, Vokietijos ir JAV katalikų kunigas, bažnyčios istorikas ir visuomeninkas.

Biografija
----------

R.Krasauskas mokėsi Ukmergės gimnazijoje, o 1931–1933 m. – Kauno kunigų seminarijoje. Vėliau studijavo teologiją Vytauto Didžiojo universitete Kaune. 1937 m. gegužės 22 d. įšventintas kunigu, iki 1942 m. tarnavo vikaru Šiaulėnų Šv. Onos bažnyčioje.Vėliau kunigavo Šiaulių Šv. Jurgio bažnyčioje. Surinko ir paskelbė nemažai istorinių žinių apie įvairias Lietuvos bažnyčias

Antrojo pasaulinio karo pabaigoje pasitraukė į Vakarų Europą, gyveno Austrijoje ir Vokietijoje. 1947–1950 m. tarnavo kapelionu Pabaltijo universitete Pineberge (Hamburgo priemiestis). 1950–1952 m. Romoje studijavo Katalikų bažnyčios istoriją Popiežiškajame Grigaliaus universitete, studijas baigė licenciato laipsniu. Dirbo reikalų vedėju Lietuvių katalikų mokslo akademijoje Romoje. 

1980 m. persikėlė gyventi į JAV, dirbo Pal. J. Matulaičio slaugos namų kapelionu Putname. Lietuvių katalikų mokslo akademijos valdybos narys. Tvarkė Amerikos lietuvių kultūros archyvo biblioteką ir archyvą, buvo šios organizacijos vicepirmininku. Aktyviai bendradarbiavo išeivių spaudoje: „Aiduose", „Tėviškės žiburiuose", „Drauge" ir „Lux Christi". 

Palaidotas Putnamo vienuolyno *Dangaus vartų kapinėse*.

Bibliografija
-------------

* *Lietuviu Kataliku Mokslo Akademijos veikimo ir darbu apžvalga 1954–1965[neveikianti nuoroda]*
* *Katalikų 1999–2000 žinynas* (su bendraautoriais). – Vilnius: Katalikų pasaulis, 1999
* *Katalikų bažnyčia Lietuvoje XVI–XVII amžiuje*
* Kun. R.Krasauskas. *Katalikybės atgimimo veiksniai*

Šaltiniai
---------

* A†A kun. Rapolas Krasauskas (1913–1937–2007) // XXI amžius, 2007–04–27
* Rapolas Krasauskas // Anykštėnų biografijų žinynas
* ALKA – Amerikos lietuvių kultūros archyvas, Putnam, CT
* Kunigo Rapolo Krasausko archyvas
| Rapalasit. *Comune di Rapallo* |
| --- |
| *Rapalo uostas* |
|  |
| 

RapalasRapalas

44°21′0″ š. pl. 9°14′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.35000°š. pl. 9.23333°r. ilg.﻿ / 44.35000; 9.23333﻿ (Rapalas)Koordinatės: 44°21′0″ š. pl. 9°14′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.35000°š. pl. 9.23333°r. ilg.﻿ / 44.35000; 9.23333﻿ (Rapalas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Ligūrija Ligūrija |
| **Provincija** | Genujos provincija |
|  |
| **Meras** | Carlo Bagnasco |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 29 711  |
| **Plotas** | 33,70 km² |
| **Tankumas** (2018) | 882 žm./km² |
| **Altitudė** | 3 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 16035 |
| **Tel. kodas** | 0185 |

**Rapalas** (it. *Rapallo*) – miestas Italijoje, Ligūrijoje. Išsidėstęs Tigulijo įlankos pakrantėje tarp Portofino ir Čiavario.

Istorija
--------

Rapale rasta VIII a. pr. m. e. radinių, bet nenustatyta etruskų ar graikų.

Lombardai užėmė Rapalą 643 m. o valdant Karoliui Didžiajam kaimas buvo priskirtas Genujos grafystei. Miesto vardas pirmąkart paminėtas 964 m. Rapalas atiteko Genujai 1229 m. ir jos valdžioje išliko iki Napoleono laikų. Rapalo galerijos dalyvavo Melorijos mūšyje 1284 m. Aragono karalystė užėmė miestą 1494 m. rugsėjo 5 d. bet po trijų dienų 2500 šveicarų juos išvijo.

XVI a. Rapalą puldinėjo turkai ir Afrikos piratai, tad gyvenvietei apginti buvo pastatyta pilis. XVIII a. pabaigoje prancūzai užėmė apylinkes ir 1805 m. aneksavo kaip Apeninų departamentą. 1814 m. anglai išlaisvino miestą ir po metų su visa Genuja perdavė Sardinijos karalystei.

1917 m. Rapale susirinko anglai, prancūzai ir italai aptarti tragiško Italijos pralaimėjimo Kaporeto mūšyje. Buvo nuspręsta sukurti aukščiausią karo tarybą Versalyje ir permesti anglų ir prancūzų dalinius į Italijos frontą. 1920 m. lapkričio 12 d. Italija ir Serbų, kroatų ir slovėnų karalystė pasirašė Rapalo sutartį, išspręsdamos pasienio nesutarimus be Sąjungininkų įsikišimo. Čia taip pat buvo pasirašyta Rapalo taikos sutartis tarp Vokietijos ir Rusijos. Abi pusės atsisakė reparacijų ir atnaujino diplomatinius santykius.

Per Antrąjį pasaulinį karą vokiečiai nužudė daug partizanų Rapale.

Frydrichas Nyčė teigė, kad mintys apie Zaratustrą jam atėjo į galvą vaikštant po Rapalo apylinkes. Tarpukariu rašytojas Ezra Paundas ilgai gyveno mieste.

Miestai partneriai
------------------

* Čilė Ikikė, Čilė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Approfondimento- La storia
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Emerson Burton
**Emerson Burton** (tikr. *Janne Johannes Puurtinen*; g. 1974 m. spalio 17 d. Helsinkyje, Suomijoje) – suomių grupės HIM klavišininkas.

Burton Emerson šeima buvo labai meniška, abu jo tėvai buvo baleto šokėjai, taip pat ir jo sesuo. Burton irgi šoko kelerius metus, bet veikiai suprato, kad tai ne jam.

Kai jis buvo dar vaikas, jo motina įrašė jį į muzikos mokyklą, groti pianinu. Burton ten mokėsi, kol metė 2001 metais. Jis pradėjo groti roko muziką kai buvo paauglys, nors jis mėgsta pasiklausyti ir klasikinės muzikos. Jo mėgstamiausi kompozitoriai yra Prokofjevas ir Šostakovičius. Pink Floyd buvo buvo Burton pati pirma mėgstamiausia grupė, o grupės kaip Deep Purple ir Led Zeppelin taip pat darė jam įtaką.

Burton daugiausia mokėsi muzikos, o po mokyklos jis perėjo į piliečių tarnybos sektorių. Čia jis turėjo darbą – tvarkyti teatro apšvietimą. Burton taip pat vienerius metus dirbo scenos asistentu operos namuose ir durininku per koncertus Sibelijaus Akademijoje, o po to dirbo virėju.

Burton turi daug hobių, įskaitant susidomėjimą valgiu ir žaidimą šachmatais. Burton perdavė savo meilę šachmatams Migei ir dabar prieš koncertus jie mėgsta žaisti šachmatais.
Burton taip pat yra griežtas vegetaras, nemėgstantis greito maisto užkandinių, ypač McDonald's.

Prieš HIM, Burton buvo įvairių grupių nariu. Grupių Cosmos Tango, Sub-Urban Tribe ir Torpedo.

Būdamas Cosmos Tango nariu, jis laimėjo Finnish Rock Champion. Repetuojant su Cosmos Tango, Burton paskambino Janne Joutsenniemi (populiarus suomis, susijęs su sunkiosios muzikos grupėmis). Janne reikėjo reikėjo klavišais grojančio muzikanto, groti grupės Sub-Urban Tribe koncertuose. Taigi Burton buvo sumedžiotas ir prisidėjo prie Sub-Urban Tribe.

Trumpam laiko tarpui Burton pabuvo ir grupės Torpedo nariu. Jie išleido vieną albumą ir jau buvo suplanavę turnė, bet Burton paliko grupę, kad prisidėtų prie HIM ir Torpedo suskilo.
Burton grupėje HIM pakeitė Juską (taip pat žinomą kaip Zoltan) ir prisidėjo prie grupės kaip laikinas muzikantas klavišais, jų Skandinavijos gastrolėms 2001 metais. Turnė susidarė iš keturių pasirodymų ir Burton turėjo progą grįžti į Sub-Urban Tribe ir Torpedo, bet nusprendė likti HIM.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Emeritas** (lot. *emerere* (taip pat *Deponens emereri*) – „paveldėti teisę (į ką nors)"; „ištarnauti, pasenti, tapti nereikalingu") – profesoriui, kitam dėstytojui, dvasininkui (pvz. vyskupui) suteikiamas vardas, paprastai dėl amžiaus atleidžiant nuo kasdienių pareigų ėjimo.

Emerito sąvoka pradžioje buvo taikoma kareiviams („stipendia emeritus"; taip pat „veteranas"). Emerito vardas aukštosiose mokyklose paprastai yra suteikiamas vyresniems nei 65 metų profesoriams, gali būti už ypatingus nuopelnus universitetui (pvz. VU). Sprendimą dėl vardo suteikimo priima universiteto senatas.
Profesoriaus emerito statusas įsigalioja nutrūkus darbo sutarčiai su universitetu ir suteikia teisę užsiimti mokslo ir studijų veikla. Emerito statusas nėra tolygus pensininkui. Pensininkas yra visiškai atleidžiamas nuo pareigų vykdymo, o emeritas iš dalies tebetęsia savo darbą mokslinėje srityje. Emerito piniginis atlygis paprastai didesnis nei pensininko ir būna artimas paskutiniam mokslininko atlyginimui. Po emeritacijos profesorius arba dėstytojas paprastai praranda savo administracinius postus universiteto ar fakulteto valdymo struktūroje, tačiau toliau vykdo mokslinius tyrimus arba jiems vadovauja, kuruoja magistrų arba doktorantūros mokslinius darbus, gali būti akademinių egzaminų komisijų nariais, dirbti ekspertais teismams ar prokuratūrai.
|  |
| --- |
| **E-170/E-175/E-190/E-195** |
|  |
|  |
|  |
| Tipas | oro laineris |
| Gamintojas | Embraer |
| Pirmas skrydis | 2002 m. vasario 19 d. |
| Pradėtas naudoti | 2004 m. |
| Būsena | naudojamas |
| Pagaminta vnt. | 1400 (2017 m.) |
| Vieneto kaina | E-170: 28,5 mln. JAV dolerių; E-195: 47,0 mln. JAV dolerių |
| Variantai | Embraer Lineage 1000 |

**Embraer E serija** – Brazilijos kompanijos Embraer gaminami siauro fiuzeliažo, dviejų variklių, reaktyviniai oro laineriai. Pirmą kartą visuomenei lėktuvai parodyti 1999 m. Paryžiaus aviacijos parodoje, o pradėti gaminti 2001 m. Šios serijos orlaiviai naudojami regioniniams skrydžiams visame pasaulyje.

Ši serija turi 4 skirtingus variantus – E-170, E-175, E-190 ir E-195.

E-170 ir E-175 variantai turi nuo 80 iki 88 sėdimų vietų ir yra mažiausi serijos atstovai. E-190 ir 195 versijos yra patobulintos – padidinti lėktuvai su galingesniais varikliais. Sėdimų vietų skaičius juose yra nuo 114 iki 122. Visi serijos lėktuvai pasiekia maksimalų 890 km/val greitį.

Nuo 2013 m. E-175 lainerį naudojo Lietuvos oro linijų bendrovė Air Lituanica.

2016 m. buvo pristatyti naujos versijos Embraer E-Jet E2 lėktuvai, kurie bus naudojami nuo 2018 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  DUBAI: Embraer expects E190-E2 certification within 90 days
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK150 |
| --- |
| **Šiauliai-Pasvalys** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 69,57 km |
| Pradžia | Šiauliai |
| Pabaiga | Pasvalys |
| Apskritys | Panevėžio, Šiaulių |
| Miestai | Šiauliai, Pakruojis, Joniškėlis, Pasvalys |
|  |
| Tarp Pakruojo ir Pasvalio rajonų |

**KK150** – krašto kelias, jungiantis Šiaulius ir Pasvalį. Kelio ilgis – 69,57 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Netoli Pakruojo
Netoli Kundročių

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Šiauliuose, Aušros gatvėje, sankryžoje su Tilžės gatve ( **A12**  Ryga–Šiauliai–Tauragė–Kaliningradas ). Eina per Šiaulių, Pakruojo ir Pasvalio rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Žeimiai, Degučiai, Jovarai, Pakruojis, Nakiškiai, Joniškėlis, Meškalaukis, Valakėliai. Baigiasi Pasvalyje, Vilniaus gatvėje, žiedinėje sankryžoje su  **A10**  Panevėžys–Pasvalys–Bauskė  E67 Helsinkis-Talinas-Ryga-Panevėžys-Kaunas-Varšuva-Vroclavas-Praha  ir  **3101**  Pasvalys–Vabalninkas . Prie Degučių kerta Kruoją, piečiau Pakruojo virš kelio, viaduku, eina geležinkelis Radviliškis – Linkuva, už 5 km – kelią kerta kitas geležinkelis, einantis iš Klovainių dolomito karjero, Padauguvos kaime kelias kerta Daugyvenės upę, Pasvalyje nuo šio kelio atsišakoja  **205**  Pasvalio aplinkkelis .

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK122 |
| --- |
| **Panevėžys–Obeliai–Daugpilis** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 107,62 km |
| Pradžia | Daugpilis |
| Pabaiga | Panevėžys |
| Apskritys | Panevėžio |
| Miestai | Panevėžys, Subačius, Kupiškis, Rokiškis, Obeliai |
|  |
| Krašto kelias 122 tarp Rokiškio ir Obelių |

**Krašto kelias 122** – kelias, jungiantis Daugpilį ir Panevėžį. Kelio ilgis – 107,62 kilometrai.

Kelio kilometražas yra skaičiuojamas nuo Latvijos sienos, todėl kelio kilometrai pradedami skaičiuoti netoli Pasubatės kaimo, ties Lietuvos ir Latvijos siena. Kelias eina Rokiškio, Kupiškio ir Panevėžio rajonų teritorijomis. Miestai ir svarbiausios gyvenvietės šalia kelio – Obeliai, Rokiškis, Kupiškis, Noriūnai, Subačius, Karsakiškis, Paliūniškis ir Vaivadai. Baigiasi Panevėžyje, Senamiesčio g.

Šalia kelio, Gireišiuose, 10 km į vakarus nuo pagrindinės Rokiškio sankryžos, yra UNESCO pasaulio paveldo objektas - Struvės geodezinio lanko punktas.

Ties Panemunėliu kerta Nemunėlį, ties Subačiumi ir Karsakiškiu du kartus kerta Lėvens upę.

* Kelias ties PalaukiaisKelias ties Palaukiais
* Nuo Latvijos pasienio (ties Subate)Nuo Latvijos pasienio (ties Subate)
* Kelias ties PakriauniaisKelias ties Pakriauniais
* Kelias ties PaliūniškiuKelias ties Paliūniškiu

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK123 |
| --- |
| **Biržai-Pandėlys-Rokiškis** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 66,75 km |
| Pradžia | Biržai |
| Pabaiga | Rokiškis |
| Apskritys | Panevėžio |
| Miestai | Biržai, Pandėlys, Rokiškis |
|  |
| Ties Beržiniais |

**Krašto kelias 123** – kelias, jungiantis Biržus, Pandėlį ir Rokiškį. Kelio ilgis – 66,75 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Kelias prasideda į pietus nuo Rokiškio, sankryžoje su  **122**  Daugpilis–Kupiškis–Panevėžys . Eina Rokiškio ir Biržų rajonų savivaldybių teritorijomis. Svarbiausios gyvenvietės – Rokiškis, Pandėlys, Papilys. Baigiasi Biržuose, Respublikos g.

Ties Kazliškiu kerta Nemunėlį. Ties Kučgaliu ir pačiu Biržų miestu du kartus kerta Apaščios upę.

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK159 |
| --- |
| **Užventis-Kuršėnai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 39,89 km |
| Pradžia | Užventis |
| Pabaiga | Kuršėnai |
| Apskritys | Šiaulių |
|  |
| Ties Ramučiais (Kelmės raj.) |

**KK159** – krašto kelias, jungiantis Užventį ir Kuršėnus. Kelio ilgis – 39,89 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Užventyje, sankryžoje su krašto keliais  **158**  Kelmė–Užventis  ir  **194**  Užventis–Tryškiai–Viekšniai . Eina per Kelmės ir Šiaulių rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Volungiai, Ušnėnai, Beržėnai, Kartokliai, Kalniškiai, Varputėnai, Micaičiai. Baigiasi Kuršėnuose, Ventos gatvėje, kai įsilieja į magistralinį kelią  **A11**  Šiauliai–Palanga  ( **E272**  Vilnius-Panevėžys-Šiauliai-Palanga-Klaipėda ). Ties Volungių kaimu kelias kerta Ventos upę, taip kerta šias upes ir upelius: Cedroną, Aunuvą, Žaigį. Micaičių kaimo šiaurėje kelią kerta geležinkelis Šiauliai – Telšiai.

Kelias Varputėnų miške, ties Urkuvėnais

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK145 |
| --- |
| **Aristava-Ukmergė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 47,07 km |
| Pradžia | Aristava |
| Pabaiga | Ukmergė |
| Apskritys | Kauno, Vilniaus |
| Miestai | Ukmergė |
|  |
| Kelias KK145 tarp Jasudų ir Kačėniškių |

**KK145** – krašto kelias, jungiantis Aristavą ir Ukmergę. Kelio ilgis – 47,07 kilometro.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda ties Aristava, atsišakodamas nuo tarptautinio greitkelio E67 Helsinkis-Talinas-Ryga-Panevėžys-Kaunas-Varšuva-Vroclavas-Praha . Eina rytų kryptimi per Kėdainių, Jonavos ir Ukmergės rajonus. 

Prie kelio yra šios didesnės gyvenvietės: Žemieji Kapliai, Šėta, Pasraučiai, Bukonys, Lokėnai, Viliukai, Jakutiškiai, Deltuva. 

KK145 kerta Sulevos, Šumeros, Obels, Lankesos, Armonos upes. Ukmergėje įsijungia į Kauno gatvę.

Ukmergės rajone kelias patekęs į Aukštaičių aukštumos pakraštį tampa vingiuotas. Didelė kelio atkarpa 2005-2006 m. renovuota. Ties įvažiavimu į Ukmergę įrengtas žiedas.

Ties Aristava

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232