*Kitos reikšmės – Valensija (reikšmės).*

| Valensijaisp. *València* |
| --- |
|              |
| *Valensijos katedra ir fontanas* |
|  |
| 

ValensijaValensija

39°29′0″ š. pl. 0°22′0″ v. ilg.﻿ / ﻿39.48333°š. pl. 0.36667°r. ilg.﻿ / 39.48333; 0.36667﻿ (Valensija)Koordinatės: 39°29′0″ š. pl. 0°22′0″ v. ilg.﻿ / ﻿39.48333°š. pl. 0.36667°r. ilg.﻿ / 39.48333; 0.36667﻿ (Valensija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Ispanijos vėliava Ispanija |
| **Regionas** | Valensijos regionas Valensijos regionas |
| **Provincija** | Valensijos provincija |
|  |
| **Meras** | Joan Ribó i Canut |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 810 064  |
| **Plotas** | 134,65 km² |
| **Tankumas** (2008) | 6 016 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Valensija |
|  |
| **Kirčiavimas** | Valeñsija |

**Valensija** (kat. *València*, senovėje *Valentia*), seniau žinomas kaip **Edetanija**, **Balansija** – miestas rytų Ispanijoje prie Viduržemio jūros, trečiasis pagal dydį šalies miestas. Valensijos autonominio regiono sostinė ir provincijos centras. Miestas įsikūręs derlingoje lygumoje, šalia Turijos (*Turia*) upės žiočių. Žemės ūkio, prekybos, komunikacijų centras. Išvystyta audinių, chemijos pramonė, metalo apdirbimas, laivų statyba, alaus varymas. Yra arkivyskupija. 1499 m. čia įkurtas Valensijos universitetas, 1968 m. – Politechnikos universitetas. 1988 m. atidarytas metropolitenas.

Istorija
--------

Rotušė
Valensija buvo įkurta 137 m. pr. m. e. romėnų ir buvo vienas svarbiausių tuometinės Tarakono Ispanijos miestų. Vėliau mieste ir regione šeimininkavo vizigotai.

714 m. miestą užkariavo maurai, vėliau čia valdė musulmoniškas Kordobos kalifatas. Šiam suirus XI a. pradžioje susikūrė nepriklausomas Valensijos emyratas (taifa). XI a. pabaigoje jis trumpam buvo užkariautas ispanų didvyrio Sido, kuris čia pradėjo plėsti krikščionybę. Tačiau netrukus Almoravidai iš naujo paėmė Valensiją ir ją prijungė prie savo imperijos.

XII a. Valensija vėl iškovojo nepriklausomybę, bet buvo užimta almohadų. Po XIII a. nepriklausomybės laikotarpio buvo prijungta prie Aragono, o vėliau inkorporuota į Ispanijos karalystę. Po XVII a. pr. įvykusio maurų išvarymo, miestas nusmuko. Nuo 1812 m. iki 1813 m. miestą buvo užėmusi Prancūzijos kariuomenė. Ispanijos pilietinis karo metu Valensija tapo laikinąja Ispanijos sostine.

Turizmas
--------

Garsėja vietiniu festivaliu *Falles* (isp. *Las Fallas*), vykstančiu kasmet kovo mėn. ir firminiu ryžių patiekalu *paella*, o pastaruoju metu – žymaus architekto *Santiago Calatrava* kūriniu Meno ir mokslo miesteliu. Veikia meno muziejus ir meno mokykla. Nuo XIV a. išlikę miesto vartai, pastatyti ant romėnų statinio liekanų. Taip pat yra gotikinė katedra (XIII–XV a.).

Sportas
-------

2008 m. rugpjūčio 24 d. Valensijos trasoje vyko Formulės-1 bandomieji važiavimai.

### Futbolas

Mieste 1982 m. vyko XII pasaulio futbolo čempionatas. Žymiausi klubai:

* Valencia CF
* Levante UD

  



|  |
| --- |
| Al-Andalusijos taifa**Balansia بلنسية** |
| **Provincija** | Valensija |
| **Egzistavo:** | 1010–1094 m.1145-1172 m.1228-1238 m. |
| **Prijungta prie:** | Sidas / Almohadai / Aragonas |
| **Dinastija:** | Aftasidai |
| 
 |
|

Galerija
--------

* Valensijos katedraValensijos katedra
* Meno ir mokslo miestasMeno ir mokslo miestas
* Tradicinis regiono patiekalasTradicinis regiono patiekalas
* Lietuvos Respublikos konsulatasLietuvos Respublikos konsulatas

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Valencia (Valensija)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXIV (Tolj–Veni). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2015. 581-582 psl.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Valensija** – kelionių gidai, susiję su straipsniu |

* Oficialus Valensijos tinklalapis
* Miesto gidas Archyvuota kopija 2018-11-17 iš Wayback Machine projekto.
* Valensijos oro uostas Archyvuota kopija 2005-12-02 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |
| --- | --- |
| **Al-Andalusijos Taifos** |  |
| XI a.: Albarasinas | Algarvė | Algeciras | Almerija | Alpuentė | Arkosas | Badachosas | Cherika | Denija | Granada | Karmona | Kordoba | Lisabona | Lorka | Malaga | Maljorka | Mertola | Molina | Moronas | Mursija | Murviedras ir Saguntas | Niebla | Ronda | Saragosa | Segorbė | Seuta | Sevilija | Silvesas | Toledas | Tortosa | Saltes ir Uelva | Valensija  XII a.: Almerija (II) | Arkosas (II) | Badachosas (II) | Becha ir Evora | Chaenas | Cheresas | Granada (II) | Guadiksas ir Baza | Karmona (II) | Malaga (II) | Mertola (II) | Mursija (II) | Niebla (II) | Purčena | Ronda (II) | Santaremas | Segura | Silvesas (II) | Tavira | Techada | Valensija (II)  XIII a.: Archona | Baesa | Denija (II) | Lorka (II) | Menorka (II) | Mursija (III) | Niebla (III) | Oriuela | Valensija (III) |