| Laivių, Salantų Laumės kūlis |
| --- |
| Laumės akmuo prieš užtvenkiant Salantą (1986 m.) |
| 

Laivių, Salantų Laumės kūlisLaivių, Salantų Laumės kūlis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°03′58″š. pl. 21°34′35″r. ilg.﻿ / ﻿56.066074°š. pl. 21.576388°r. ilg.﻿ / 56.066074; 21.576388Koordinatės: 56°03′58″š. pl. 21°34′35″r. ilg.﻿ / ﻿56.066074°š. pl. 21.576388°r. ilg.﻿ / 56.066074; 21.576388 |

 |
| Vieta | Kretingos rajonas |
| Seniūnija | Salantų seniūnija |
| Aukštis | 0,6–1,7 m |
| Plotas | 40 m² |
| Žvalgytas | 1960, 1982, 1992, 1994, 1999, 2010 m. |
| Registro Nr. | 6223 |

**Laivių, Salantų akmuo**, vadinamas *Laumės kūliu* (registrinis kultūros paveldo objektas: unikalus kodas – 6223, senas registro kodas – M261, senas kultūros paminklo Nr. AV500) – mitologinis akmuo šiaurės rytinėje Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalyje, Salantuose, 0,9 km į šiaurės vakarus nuo Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčios, Salanto upėje, po kelio  **169**  Skuodas–Plungė  tiltu. 

Laumės akmens vaizdas nuo dešiniojo Salanto kranto

Akmuo
-----

Laumės kūlio vardu vadinami 3 vienas šalia kito esantys natūralūs akmenys, kuriuos vietos gyventojai laiko vieno akmens skeveldromis. Akmenys guli Salanto upėje, arčiau jos kairiojo kranto. Iš jų savo dydžiu išsiskiria du akmenys. Šiaurinis akmuo – 3,4 m pločio, 0,4 m storio ir 1,7 m aukščio. 80 cm į pietus nuo jo esantis II akmuo – 3,0 m pločio, 1,3 m storio ir 1,65 m aukščio. Nuo jo 60 cm į vakarus esantis III, mažiausias akmuo – 1,25 m ilgio, 0,5 m storio ir 0,6 m aukščio.

Teritorijos plotas – 40 m².

2,0 km į šiaurės rytus yra Laivių Laumės kūlis, 1,2 km į pietvakarius – Salantų akmuo su Laumės pėda, 0,1 km į šiaurės rytus - Laivių Kregždinkalnis.

Istorija
--------

Akmenys nuo seno atkreipė vietos gyventojų dėmesį. Jie manė, kad tai vieno, žaibo suskaldyto, akmens liekanos, kurias pavadino *Laumės kūliu* (liet. *Laumės akmeniu*).

Tarpukariu akmenys buvo Laivių kaimo ūkininko Prano Narkaus žemės sklype, o nutiesus Plungės–Skuodo kelią – atsidūrė Salantų miesto teritorijoje. 

1972 m. akmuo paskelbtas vietinės reikšmės archeologijos paminklu (AV500), 2003 m. įrašytas į kultūros vertybių registro mitologinių objektų sąrašą (registro kodas M261), 2005 m. pripažintas valstybės saugomu kultūros paveldo objektu.

### Padavimai ir pasakojimai

* Akmenį buvo pamėgusios laumės, ateidavusios čia apsiskalbti. Kartą užėjus audrai į baigiančias skalbtis laumes trenkęs Perkūnas ir akmenį suskaldęs.
* Senesnieji žmonės drausdavo prie akmenų eiti maudytis ir žvejoti vaikams ir paaugliams. Jie sakydavo, kad ten daug kas nuskęsta ir baidydavo, kad laumės gali įtraukti į vandenį.

Tyrimai
-------

1960 m. žvalgė Juozas Mickevičius, 1982 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (ekspedicijos vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo moklsinis centras (ekspedicijos vadovas Vilnius Morkūnas), 1994 m. – Vykintas Vaitkevičius, 1999 ir 2010 m. – Julius Kanarskas.

Literatūra
----------

* Rimantas Matulis. Istoriniai akmenys. – Vilnius, 1990. – P. 57, eil. Nr. 68
* Vykintas Vaitkevičius. Mosėdžio ir Salantų apylinkių senosios šventvietės. – Liaudies kultūra. – 1995, Nr. 3. – P. 13
* Vilnius Morkūnas. 1992 m. Kretingos rajono žvalgomosios archeologinės ekspedicijos ataskaita. – Vilnius, 1995. – Lietuvos kultūros paveldo centro paveldosaugos biblioteka. – F. 28, ap. 1, b. 14

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos TSR kultūros paminklai. – Vilnius, 1973. – P. 248, eil. Nr. 500
2. ↑  Valstybės žinios – 2004 m. sausio 21 d. – Nr. 11. – P. 99
3. ↑  Laivių, Salantų akmuo, vad. Laumės kūliu (unikalus objekto kodas 6223). – Kultūros vertybių registras[neveikianti nuoroda]
4. ↑  Akmuo, vad. Laumės kūliu, Laivių km, Imbarės apyl. – Kretingos muziejaus mokslinis archyvas. – F. 4, b. 6. – L. 58-59  
Vykintas Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija. – Vilnius: Diemedis, 1998. – P. 83

Nuorodos
--------

* „Laivių, Salantų akmuo, vad. Laumės kūliu". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-02-18.