| Gvanachuatas*Guanajuato* |
| --- |
|        |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

GvanachuatasGvanachuatas

21°01′0″ š. pl. 101°15′0″ v. ilg.﻿ / ﻿21.01667°š. pl. 101.25000°r. ilg.﻿ / 21.01667; 101.25000﻿ (Gvanachuatas (miestas))Koordinatės: 21°01′0″ š. pl. 101°15′0″ v. ilg.﻿ / ﻿21.01667°š. pl. 101.25000°r. ilg.﻿ / 21.01667; 101.25000﻿ (Gvanachuatas (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Meksikos vėliava Meksika |
| **Valstija** | Gvanachuatas Gvanachuato valstija |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1548 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 70 798  |
| **Altitudė** | 2 000 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Gvanachuatas |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 482 |

**Gvanachuatas** (isp. *Guanajuato*) – miestas centrinėje Meksikoje, siaurame tarpukalnių slėnyje Meksikos kalnyne; valstijos sostinė. Miestas žymus savo unikalia architektūra, gausybe architektūros, istorijos, archeologijos paminklų, spalvingomis šventėmis.

Gvanachuatas įsikūręs 2 km aukštyje virš jūros lygio, prie nedidelės Gvanachuato upės, pietuose taip pat siekia Pastiljos slėnį. Apylinkėse įrengta keletas tvenkinių. Pro miestą eina tik vienas respublikinės reikšmės kelias Silao–Dolores Hidalgas. Dėl slėnio siaurumo dauguma miesto gatvių labai siauros, tinkamos tik vienos krypties eismui.

Istorija
--------

Pirmieji dabartinio miesto vietoje įsikūrė otomiai, vėliau jie buvo išstumti čičimekų. Vietovė buvo vadinama *Mo-o-ti* („metalų vieta"). Actekai miestą vadino *Paxtitlán* („šiaudų vieta"). Dabartinis pavadinimas kilęs iš purepečų kalbos žodžių *Quanax huato* ir reiškia „kalnuota varlių vieta". Ikikolonijiniu laikotarpiu miestas buvo svarbus metalų gavybos centras. Apie XVI a. vid. ispanai čia aptiko tauriųjų metalų telkinių, dėl to kilo aukso karštinė. 1555 m. pašventinta pirma bažnyčia, 1574 m. įkurta merija. 1679 m. miestas pavadintas *Ciudad de Santa Fe y Real de Minas de Guanajuato*. XVIII a. Gvanachuatas buvo svarbiausias sidabro gavybos centras pasaulyje bei turtingiausias miestas visoje Meksikoje. Vietiniai didikai negailėjo turtų prašmatniems pastatams, ištaigingai architektūrai. 1810 m. būtent sukilimu Guanachuate prasidėjo Meksikos nepriklausomybės karas. Po šio karo, miestas atsidūrė Prancūzijos-Meksikos karo sūkuryje. Kalnakasyba atnaujinta XIX a. bet kolonijinių laikų mastų nebe pasiekė.

Paveldas
--------

Gvanachuatui būdinga ištaiginga barokinė ir čurigeresko architektūra. Turtingiausia architektūra pasižymi miesto centras, kur didikai statė savo vilas. Prie centrinės aikštės yra 1671–1696 m. pastatyta Gvanachuato Mergelės bazilika. Greta yra XIX a. pab. valstijos vyriausybės rūmai. Kitas žymus statinys – Grūdų namai. Tai masyvus statinys, pradžioje naudotas derliaus saugojimui, revoliucijos metu jame slėpėsi rojalistai. Gvanachuato universitetas pastatytas XVIII a. ir pradžioje gyvavo kaip jėzuitų mokykla. Jame įrengtas gamtininko Alfredo Dugès muziejus su vertingais eksponatais. Mieste taip pat gausu mažesnių XVII–XIX a. bažnyčių, aikščių, yra Chuareso teatras, dengtas Hidalgo turgus su laikrodžio bokštu. Veikia Diego Riveros meno, Gvanachuato Liaudies etnografinis muziejai. Gvanachuate yra neįprastas mumijų muziejus, kuriame eksponuojamos natūraliai susidariusios iš vietinių kapinių iškastų palaikų mumijos. Kita populiari atrakcija mieste – lankymasis buvusiose kasyklose.

1988 m. Gvanachuato senamiestis ir kasyklos įtraukti į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

* Miesto bazilikaMiesto bazilika
* Mumijų muziejusMumijų muziejus
* Senamiesčio gatvelėSenamiesčio gatvelė

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Meksikoje |
| --- |
|  |
| Šiaurės Meksika | 
Gvanachuato istorinis miestas ir kasyklos (1988) · Istorinis Sakatekas (1993) · Siera de San Fransisko uolų piešiniai (1993) · El Viskaino biosferos rezervatas (1993) · Keretaro istoriniai paminklai (1996) · Pakimės archeologinė sritis (1998) · Siera Gordos pranciškonų misijos (2003) · Kalifornijos įlankos salos (2005) · San Migel de Aljendės miestas ir Atotonilko Jėzaus Nazariečio šventykla (2008) · Camino Real de Tierra Adentro (2010) · El Pinakatės ir Altaro didžiosios dykumos biosferos rezervatas (2014) |  |
|  |
| Vakarų Meksika | 
Tekilos agavų kraštovaizdis (2006) · Istorinė Morelija (1991) · Kabanjaso ligoninė (1997) · Drugių monarchų biosferos rezervatas (2008) · Reviljachichedo salos (2016) |
|  |
| Centras ir Įlanka | 
Istorinis Meksiko centras ir Šočimilkas (1987) · Istorinis Pueblos senamiestis (1987) · Ikikolumbinis Teotihuakano miestas (1987) · Ikikolumbinis El Tachinas (1992) · Popokatepetlio šlaitų vienuolynai (1994) · Tlakotalpano istoriniai paminklai (1998) · Šočikalko archeologiniai paminklai (1999) · Luis Barragán namas ir studija (2004) · Meksiko nacionalinio autonominio universiteto centrinis universitetinis miestelis (2007) · Temblekės akvedukas (2015) · Tehuakano–Kuikatlano biosferos rezervatas (2018) |
|  |
| Oachaka | 
Istorinis Oachakos centras ir Monte Albano archeologinė sritis (1987) · Priešistoriniai Jagulio ir Mitlos urvai (2010) |
|  |
| Jukatanas ir Čiapasas | 
Ikikolumbinis Palenkės miestas (1987) · Sian Kaanas (1987) · Čičen Ica (1988) · Ikikolumbinis Ušmalis (1996) · Kampečės miestas (1999) · Majų miestas Kalakmulis (2002) |

 |