| Vaitikaičiaivok. *Woitekaten, Ostfurt* |
| --- |
| 

VaitikaičiaiVaitikaičiai

54°58′29″š. pl. 22°35′52″r. ilg.﻿ / ﻿54.9746°š. pl. 22.5977°r. ilg.﻿ / 54.9746; 22.5977﻿ (Vaitikaičiai)Koordinatės: 54°58′29″š. pl. 22°35′52″r. ilg.﻿ / ﻿54.9746°š. pl. 22.5977°r. ilg.﻿ / 54.9746; 22.5977﻿ (Vaitikaičiai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Vaitikaičiai** (vok. *Woitekaten*, nuo 1938 m. *Ostfurt*) – Tulpininkų (Zarečnojės) gyvenvietės dalis Mažojoje Lietuvoje, Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, Krasnoznamensko rajone, 7 km į šiaurės rytus nuo Lazdynų, 11 km į pietus nuo Smalininkų, prie Šešupės.

Istorija
--------

Vaitikaičių kaimo bendruomenė 1936 m.
Buvo vienas senesnių kaimų Pilkalnio apskrityje. Įkurtas činšininko *Woiticus*, kuris 1564 m. atsiskyrė nuo senesnio Jotijos (*Hinder Jathia*) kaimo. 1580 m. jau minimi Vaitikaičiai (*Woytickaytzen*). Po 1709–1710 m. maro kaimas išvengė didžiosios vokiškosios kolonizacijos: 1728–1845 m. mokesčių mokėtojų sąrašuose minimų ūkininkų pavardės – vien lietuviškos: *Matzullatis*, *Martinaties*, *Kodaties*, *Kischatis*, *Lappinnatis*, *Schlecksnies*, *Schlopskies*, *Szillatis*, *Blosatis*, *Auschkatis*, *Dedelatis* ir kitos. 1785 m. Vaitikaičiai buvo karališkųjų valstiečių kaimas su 6 ugniakurais (gyvenamaisiais pastatais), 1823 m. – 6 sodybų kaimas su 46 gyventojais. 1854 m. Vaitikaičiuose buvo 3 gyvenamieji pastatai ir 85 gyventojai.

Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Lazdynų seniūnijai, 1723–1818 m. – Įsruties apskrities Liepgalio domenų valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai, buvo 1874 m. įsteigto Juknaičių valsčiaus kaimas. Tikintieji priklausė Lazdynų evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. Vaitikaičiuose buvo 15 sodybų, 103 gyventojai, iš jų – 46 lietuviai (45 %, 10 katalikų). XIX a. kaime buvo vėjo malūnas. Tarpukariu veikė perkėla per Šešupę, už Šešupės plytėjo Vieškalnių giria, į šiaurę nuo kaimo – Trapėnų-Lubėnų giria. Iš jos Šešupėn tekėjo Kampupio upelis.

Po Antrojo pasaulinio karo pasikeitė gyventojų sudėtis: senieji gyventojai vokiečiai ir suvokietėję lietuviai artėjant frontui pasitraukė į Vokietijos gilumą, vietoj jų atkelta kolonistų iš Sovietų Sąjungos. Sovietmečiu kaimas prijungtas prie Tulpininkų (Zarečnojės) gyvenvietės. 1946–2008 m. buvo Chlebnikovo apylinkėje, nuo 2008 m. – Aleksejevkos kaimo gyvenvietėje.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1939 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 103 | 107 | 149 | 134 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vasilijus Safronovas, *Vaitikaičiai*, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-10-10.
2. ↑  Woitekaten, Ksp. Haselberg. Aus den Prästationstabellen (PT) des Domänenamtes Löbegallen und des Landkreises Pillkallen. Iš: Erwin Spehr, Die Domänenämter Uschpiaunen und Grumbkowkaiten. Dörfer, Güter und ihre Bewohner. 1723–1858. Hamburgas, 1995. ISBN 9783922953906.
3. ↑  Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p. 185. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 (vok.).
4. ↑  Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T. 5 (T–Z), p. 181. Kümmel, Halle, 1823 (vok.)
5. ↑  Eduard Messow, Topographisch-statistisches Handbuch des Preussischen Staats, T. 2 (L–Z), p. 432. Baensch, Magdeburgas, 1854 (vok.)
6. ↑  Gemeindelexikon für das Königreich Preußen, Heft I, Provinz Ostpreußen, p. 228, 229. Verlag des Königlichen Statistischen Landesamts, Berlin SW, 1907 (vok.).
7. ↑  Landkreis Pillkallen,Gemeindeverzeichnis Deutschland 1900 (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-10-10.
8. ↑  Landkreis Pillkallen, verwaltungsgeschichte.de (vok.). Nuoroda tikrinta 2021-10-10.