recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Bedugnys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Rokiškio rajonas) |
| Plotas | 0,505 km² |
| Kranto linijos ilgis | 5,43 km |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Bedugnys

  |
| **Koordinatės** |  55°44′46″ š. pl. 25°30′41″ r. ilg.﻿ / ﻿55.74611°š. pl. 25.51139°r. ilg.﻿ / 55.74611; 25.51139Koordinatės: 55°44′46″ š. pl. 25°30′41″ r. ilg.﻿ / ﻿55.74611°š. pl. 25.51139°r. ilg.﻿ / 55.74611; 25.51139 |

**Bedugnys** – ežeras Lietuvoje, Rokiškio rajone, 7,5 km į pietus nuo Kamajų, Duokiškio miestelio vakariniame pakraštyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 1,69 km, plotis – iki 0,54 km. Altitudė 128,5 m. Yra 2 salos (0,85 ha ir 0,16 ha). Krantai aukštoki, pietiniame krante stūkso miškelis, už kaimo kapinių telkšo Uosinto ežeras. Kituose krantuose plyti dirbami laukai. Šiaurėje išteka upelis (Uosijos intakas, Jaros-Šetekšnos baseinas).

Šalia ežero įsikūrę kaimai: Trumponys, Mikniūnai, Vaineikiai. Rytine pakrante nutiestas rajoninis kelias  **3612**  Kariūnai–Duokiškis–Vilučiai–Kušliai .

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Jūžintas |
| --- |
|  |
| Vieta | Rokiškio raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,49 km² |
| Kranto linijos ilgis | 8,32 km |
| Kilmė | rininis |
| Vidutinis gylis | 4,5 m |
| Didžiausias gylis | 9,4 m |
| Įteka | Ratkupis, 5 bevardžiai upeliai |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Jūžintas

  |
| **Koordinatės** |  55°46′5″ š. pl. 25°41′10″ r. ilg.﻿ / ﻿55.76806°š. pl. 25.68611°r. ilg.﻿ / 55.76806; 25.68611Koordinatės: 55°46′5″ š. pl. 25°41′10″ r. ilg.﻿ / ﻿55.76806°š. pl. 25.68611°r. ilg.﻿ / 55.76806; 25.68611 |

**Jūžintas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajono savivaldybės teritorijoje, prie Jūžintų rytinės pusės.

Plotas 49 ha. Ištįsęs šiaurės – pietų kryptimi 3,9 km, didžiausias plotis iki 0,2 km. Paviršiaus altitudė 110,9 m. Giliausia vieta yra pietuose, jos gylis 9,4 m, vidutinis gylis 4,5 m. Baseino plotas 454,8 km². Ežero pratakumas 4621%. Ežeras priklauso Šventosios baseinui.

Ežeras telkšo rininiame duburyje. Kranto linija nesmarkiai raižyta, jos ilgis 8,32 km. Krantai statūs, aukšti, ypač pietuose. Supa krūmynai. Aplink ežerą plyti dirbami laukai.

Į Jūžintą suteka šeši upeliai (iš vakarų ir pietų), šiaurėje išteka upelis į Gačionių ežerą.

Gyvenvietės prie Jūžinto: Jūžintai, Bajoriškės, Joneliškės, Sriubiškėliai, Jurgiškiai, Keručiai, Tomakaimis. Veikia 2 kaimo turizmo sodybos. Vakarinėje pakrantėje yra įrengta poilsiavietė.

Vakarine pakrante eina kelias  **3607**  Čelkiai–Jūžintai–Užpaliai , pietine – kelias  **3610**  Minkūnai-Aušrėnai-Jūžintai .

Ežerėvardis *Jū́žintas* sėliškos kilmės (< *Jūzintas*), siejamas su ide. *\*i̯euĝ-* ('banguotas, neramus').

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Jūžintas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 96 psl.
2. ↑  *Jūžintas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 165
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 140
| Čedasas |
| --- |
| Vieta | Rokiškio rajono savivaldybė, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,424 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,67 km |
| Vidutinis gylis | 0,4 m |
| Didžiausias gylis | 1,8 m |
| Įteka | Minava, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Minava |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Čedasas

  |
| **Koordinatės** |  56°6′53″ š. pl. 25°25′20″ r. ilg.﻿ / ﻿56.11472°š. pl. 25.42222°r. ilg.﻿ / 56.11472; 25.42222Koordinatės: 56°6′53″ š. pl. 25°25′20″ r. ilg.﻿ / ﻿56.11472°š. pl. 25.42222°r. ilg.﻿ / 56.11472; 25.42222 |

**Čedasas** – pelkėjantis ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajono savivaldybės šiaurėje, apie 1 km į šiaurę nuo Čedasų.

Plotas 42,4 ha. Ilgis šiaurės – pietų kryptimi 1,3 km, plotis plačiausioje vietoje siekia 0,58 km. Ežeras seklus, giliausia vieta tesiekia 1,8 m, vid. gylis 0,4 m. Altitudė 85,4 m. Forma pailga. Čedaso duobuo – lyguminės rinos segmentas, pasenęs, užsinešęs dumblu. Krantai žemi, lygūs, supelkėję, apaugę medžiais ir krūmynais. Kranto linijos ilgis 3,67 km. 

Ežeru iš rytų į pietus prateka Vyžuonos (Nemunėlio baseinas) intakas Minava (Miniauka).

Dėl itin reto paukščio – juodosios žuvėdros – perimvietės, 2005 m. ežere ir gretimoje teritorijoje paskelbtas Čedaso ornitologinis draustinis.

Etimologija
-----------

Ežero vardas yra sėliškos kilmės (< \**Kedasas*), siejamas su žodžiais *kedenti* ('taršyti, darkyti'), *kėdarotis* ('netvarkingai šakotis').

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Čedasas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 272 psl.
2. ↑  *Čedasas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 343
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 76
Koordinatės: 55°55′27.38″ š. pl. 25°53′32.08″ r. ilg.﻿ / ﻿55.9242722°š. pl. 25.8922444°r. ilg.﻿ / 55.9242722; 25.8922444

| Kukninis |
| --- |
| Vieta | Rokiškio raj. Lietuva |
| Plotas | 0,201 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,38 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Išteka | bevardis upelis |

**Kukninis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajone, apie 6 km į pietryčius nuo Obelių. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,9 km, plotis iki 0,32 km. Altitudė 142,8 m. Ežeras ledyninės kilmės, rininis. Būdingi aukšti, statūs krantai, vietomis apaugę mišku, pietvakarinis krantas vietomis pelkėtas. Rytuose įsiterpia pusiasalis.

Iš Kukninio ežero išteka upelis į Kryžinio ežerą (Kriaunos upės intako Apeikės baseinas). Į šiaurę už 30 m telkšo Sulpys.

Netoli ežero yra Junkūnų kaimas, į pietvakarius stūkso Junkūnų I ir Junkūnų II piliakalniai. Ežeras patenka į Junkūnų geomorfologinį draustinį.

Pavadinimas bandomas vesti iš žodžio *kuknia* ('kupeta').

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kukninis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 421
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 170
Koordinatės: 55°55′42″š. pl. 23°23′42″r. ilg.﻿ / ﻿55.928318°š. pl. 23.395039°r. ilg.﻿ / 55.928318; 23.395039

Kairių sąvartynas 2008 m.
**Kairių sąvartynas** – sąvartynas Kairiuose, Šiaulių rajone, naudotas 1965–2007 m.

Istorija
--------

Eksploatavimo metu sąvartyne kauptos Šiaulių miesto ir dalies Šiaulių rajono atliekos. Iki sąvartyno uždarymo jame sukaupta apie 1,3-1,6 mln. t atliekų (tikslus skaičius nežinomas, nes atliekų apskaita pradėta vesti tik 1999 m.). Sąvartyno uždarymas pradėtas 2006 m. pagal Europos Sąjungos ir Lietuvos Respublikos lėšomis finansuojamą projektą „Šiaulių regiono atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas", kurio metu turėjo būti uždaryti visi senieji komunalinių atliekų sąvartynai Šiaulių apskrityje. Uždarius sąvartyną, jo funkcijas perėmė 2007 m. vasario 23 d. baigtas statyti ir tų pačių metų balandžio 2 d. atidarytas naujas Aukštrakių sąvartynas.

Uždarymas
---------

Uždarius sąvartyną jo kaupas buvo uždengtas gruntu, užsėtas žole. Įrengta filtrato surinkimo sistema su siurblinėmis. Sąvartynas pritaikytas biodujų išgavimui: investavus 9 mln. litų pradėta biodujų gamyba, patenkinanti 70 % Kairių gyventojų poreikių, nors pagal pradinę prognozę išgaunamų biodujų kiekis turėjo būti keliskart didesnis.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „Kairių sąvartyno uždarymas". Šiaulių regiono atliekų tvarkymo centras. Suarchyvuotas originalas 2016-03-04. Nuoroda tikrinta 2015-04-28.
2. ↑  Levickaitė, Rūta (2013-02-07). „Kiek Lietuvos miestų šildosi šiukšlynų dujomis?". grynas.lt. Nuoroda tikrinta 2015-04-28.
**Kazys Radušis** (1891 m. kovo 6 d. Vilkaviškio apskritis – 1966 m.) – Lietuvos ekonomistas.

Biografija
----------

Baigė aukštuosius prekybos mokslus Berlyne. 1919 m. liepos 1 d. buvo tarp Kauno šaulių organizatorių, dirbo įvairiose šios organizacijos komisijose. Nuo 1920 m. dirbo įvairiuose bankuose Lietuvoje bei užsienyje. 1924 m. priimtas Ūkio banko valdybos nariu. 1925 m. rugsėjo 25 d. paskirtas Žemės banko valdytoju, juo išbuvo iki pat 1940 m. su pertrauka 1926–1927 m. kai buvo kairiųjų valdžios atstatydintas iš šių pareigų. Nuo 1926 m. dalyvavo draugijos Lietuvos ūkiui tirti komisijoje, skirtoje prekybinėms sutartims su užsieniu. 1929 m. sausio 1 d. pradėjo dėstyti Žemės ūkio akademijoje.

Dalyvavo steigiant ūkines organizacijas „Maistas", „Lietuvos cukrus", taip pat Lietuvos aeroklubą. Ilgą laiką dirbo Lietuvos draudimo draugijos valdyboje. Ekonominiais klausimais rašė „Lietuvos ūkyje", „Lietuvoje", „Wirtshaftliche Informationen", „Tautos ūkyje" ir k.t.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3
2. 1 2  „Žemės bankas". Pinigų muziejus. Suarchyvuotas originalas 2019-12-24. Nuoroda tikrinta 2019-12-25.
Kepler-442b (kairėje) ir Žemės (dešinėje) dydžių palyginimas. Egzoplanetos iliustracija – menininko vaizduotės kūrinys
**Kepler-442b** (dar vadinama **KOI-4742.01**) – egzoplaneta, 2015 m. sausio 6 d. atrasta Kepler kosminio teleskopo. Egzoplaneta yra panaši į Žemę, nes turi uolėtą paviršių. Sukasi aplink oranžinę nykštukę Kepler-442. Kepler-442b yra gyvybės zonoje.

Egzoplanetos žvaigždė
---------------------

Kepler-442 žvaigždė – oranžinė nykštukė. Masė yra 0,61 karto lengvesnė nei Saulės, spindulys yra 0,59 karto mažesnis nei Saulės. Žvaigždė įkaista iki 4129 °C laipsnių šilumos. Metalų kiekis -0,37 mažesnis nei Saulės. Žvaigždė mažesnė ir susiformavo anksčiau, maždaug prieš 15–30 milijardų metų (Saulė susiformavo prieš 10 milijardų metų).

Šios žvaigždės sistemos amžius nėra tiksliai žinomas, tačiau manoma, jog ji galėjo susidaryti prieš maždaug 2,7–8,1 milijardo metų (Saulės sistema susiformavo prieš 4,5 milijardus metų).

Egzoplanetos apibūdinimas
-------------------------

Kepler-442b planetos spindulys už Žemės yra didesnis 1,34 karto, masė – 2,34 karto, o gravitacija 30 % stipresnė. Planeta apie savo žvaigždę apsisuka per 112,3 dienų.

Gyvybė
------

Kepler-442b egzoplaneta yra gyvybės zonoje. Manoma, kad kai kur paviršiuje gali būti skysto vandens. Egzoplanetos panašumo į Žemę indeksas (ESI) yra 0,84.

Nuorodos
--------

1. ↑  Gilster, Paul (6 January 2015). „AAS: 8 New Planets in Habitable Zone". *Centauri-dreams.org*. Nuoroda tikrinta 9 January 2015.
2. ↑  =„NASA-20150106"
3. ↑  .„PHL's Exoplanets Catalog - Planetary Habitability Laboratory @ UPR Arecibo". Suarchyvuotas originalas 2019-05-21. Nuoroda tikrinta 4 October 2015.
4. ↑  „Can Life Thrive Around a Red Dwarf Star?". *Space.com*. Nuoroda tikrinta 4 October 2015.
5. ↑  „Kepler-442 b". Nuoroda tikrinta 4 October 2015.[neveikianti nuoroda]
Koordinatės: 46°42′00″ p. pl. 73°50′00″ v. ilg.﻿ / ﻿46.70000°š. pl. 73.83333°r. ilg.﻿ / 46.70000; 73.83333

San Rafaelio ledynas 2022 m.
**San Rafaelio ledynas** (isp. *Glaciar San Rafael*) – ledynas pietų Čilėje, Aiseno regione, San Rafaelio lagūnos nacionaliniame parke, Šiaurės Patagonijos ledlaukyje. Plotas – 710,9 km². Leidžiasi nuo 4015 m aukščio virš jūros lygio iki San Rafaelio lagūnos, kurioje virsta ledkalniais ir ištirpsta. Ledyno tūris – 211,2 km³ (jo vandens tūris – 179,5 km³).

San Rafaelio ledynas – arčiausiai pusiaujo esantis ledynas, nusileidžiantis iki jūros lygio. Ledynas sparčiai traukiasi – nuo 1871 m. kai jį pirmą kartą aprašė kapitonas Simpsonas, iki 2020 m. ledyno liežuvis atsitraukė 11 km.

* Ledynas nuo lagūnosLedynas nuo lagūnos
* Ledynas nuo lagūnosLedynas nuo lagūnos
* Ledyno atsitraukimas tarp 1990 ir 2000 m.Ledyno atsitraukimas tarp 1990 ir 2000 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dirección General de Aguas (2022). *Inventario público de glaciales de Chile 2022*. Santiago de Chile: Ministerio de Obras Públicas de Chile.
2. ↑  Glaciar San Rafael, *glaciologia.cl*


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: San Rafaelio ledynas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Buivydiškių I tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilnius) |
| Plotas | 0,056 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,13 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Sudervė |
| Išteka | Sudervė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Buivydiškių I tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°42′50″ š. pl. 25°12′2″ r. ilg.﻿ / ﻿54.71389°š. pl. 25.20056°r. ilg.﻿ / 54.71389; 25.20056Koordinatės: 54°42′50″ š. pl. 25°12′2″ r. ilg.﻿ / ﻿54.71389°š. pl. 25.20056°r. ilg.﻿ / 54.71389; 25.20056 |

**Buivydiškių I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilniaus miesto šiaurvakariniame pakraštyje, į vakarus nuo Justiniškių. Sudarytas užtvenkus Sudervės upelį (Neries intakas) 6,1 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,42 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 149,6 m. Priešsroviui iškart telkšo Buivydiškių II tvenkinys. Rytinėje pakrantėje auga miškelis, yra įrengtas paplūdimys. Krantai neaukšti, apaugę medžiais ir krūmynais. Žemiau užtvankos į vakarus yra įsikūrusi Pilaitės sodų bendrija. Į vakarus prasideda Buivydiškių gyvenvietė. Tvenkinio užtvanka nutiestas kelias Nr.5241 (Buivydiškės – kelias  **5212**  Pilaitė–Čekoniškės–Sudervė .

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Kalciažemio profilis
**Kalciažemiai** (*Calcisols*) – sistematinė automorfinių karbonatingų dirvožemių grupė. Kalciažemiai susidaro subtropinių juostų pusdykumių įvairiose uolienose.

Kalciažemių profilis menkai susiskaidęs į genetinius horizontus. Turi karbonatinį arba kietą klintinį diagnostinį horizontą. Jame gausu lengvai tirpstančių karbonatinių druskų. Jei minkšti karbonatai sudaro vientisą koncentratą, karbonatinis horizontas tampa kalkiniu, jam sukietėjus – kietu klintiniu.

Kalciažemiai paplitę sausose ir sausringose vietovėse. Užima apie 1000 mln. ha pasaulyje. Randami kartu su gipsažemiais. Paplitę Šiaurės Afrikoje, Australijoje, Centrinės Azijos priekalnių lygumose, Jungtinių Amerikos Valstijų vakaruose.

Auga efemeriniai augalai, yra derlingi, bet žemdirbystei tinka tik drėkinami (auginama medvilnė, saulėgrąžos, kukurūzai, cukriniai runkeliai, veisiami sodai bei vynuogynai). Didelė dalis kalciažemių naudojami kaip ganyklos.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Algirdas Juozas Motuzas, Mečislovas Vaičys. *kalciažemiai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
2. 1 2  World reference base for soil resources 2014, FAO.
| Grigiškių tvenkinys |
| --- |
| Vaizdas nuo pėsčiųjų tiltoVaizdas nuo pėsčiųjų tiltoVaizdas nuo pėsčiųjų tilto |
| Vieta | Grigiškės, Vilniaus miesto savivaldybė, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,08 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,37 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Vokė |
| Išteka | Vokė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Grigiškių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°40′17″ š. pl. 25°5′5″ r. ilg.﻿ / ﻿54.67139°š. pl. 25.08472°r. ilg.﻿ / 54.67139; 25.08472Koordinatės: 54°40′17″ š. pl. 25°5′5″ r. ilg.﻿ / ﻿54.67139°š. pl. 25.08472°r. ilg.﻿ / 54.67139; 25.08472 |

**Grigiškių tvenkinys** – tvenkinys Vilniaus miesto savivaldybės vakarinėje dalyje, Grigiškėse, magistralės  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda  pietinėje pusėje, susidaręs praplatėjus Vokės upei. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,2 km, plotis – iki 0,13 km. Pietiniame gale yra 3 salos (0,7 ha, 0,15 ha, 0,13 ha). Altitudė 93,8 m. Pietvakarinis krantas status ir aukštas. Krantai daug kur apaugę krūmais ir medžiais. Tvenkinio užtvanka eina kelias Nr.4707 (Grigiškės – Lentvaris – Dobrovolė). Tvenkinys įrašytas į valstybinių vandens telkinių sąrašą. Gamybiniams tikslams jo vandenį naudoja vietos stambi įmonė AB „Grigiškės". Per tvenkinį gyventojų patogumui nutiestas betoninis, apie 70 m ilgio pėsčiųjų tiltas.

Tvenkinys yra Neries mažųjų intakų (su Nerimi) baseine, 2,7 km atstumu nuo Vokės žiočių, jo hidrologinis nr. 12050201. Tvenkinio plotas – 8 ha. Tvenkinys įrengtas 1934 m.

Prie tvenkinio 1999 m. įrengta 340 kW galios mažoji hidroelektrinė.  Šalia yra valstybės saugomas kultūros paveldo objektas Grigiškių akvedukas.

2012 m. buvo parengta galimybių studija dėl tvenkinio vandens lygio iki 20 cm pakėlimo, padidinant vandens saugyklos plotą nuo 9,1 iki 9,6 ha. Tvenkinio vandens lygį numatoma paaukštinti pritaikant ir panaudojant esamus slenksčio angų uždorius. Papildomų vandens pakėlimo konstrukcijų įrengimas nenumatomas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR tvenkinių klasifikatorius Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Grigiškių tvenkinio valymas Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Grigiškių HE duomenys Archyvuota kopija 2012-01-31 iš Wayback Machine projekto..
4. ↑  Grigiškių tvenkinio lygio pakėlimas Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Grigiškių tvenkinys *Gamtos kataloge*
* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
Koordinatės: 56°05′51″š. pl. 24°00′53″r. ilg.﻿ / ﻿56.097534°š. pl. 24.014803°r. ilg.﻿ / 56.097534; 24.014803

|  Dovydiškio dvaro koplyčia |
| --- |
|  |
| **Tikėjimo srovė** | liuteronai |
| **Savivaldybė** | Pakruojo rajonas |
| **Gyvenvietė** | Dovydiškis |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | XX a. pr. |
| **Stilius** | istorizmas |

**Dovydiškio dvaro sodybos koplyčia** – buvusio Dovydiškio dvaro laidojimo koplyčia, stovinti Pakruojo rajono savivaldybėje, 3 km į šiaurės rytus nuo Linkuvos, į šiaurės vakarus nuo kelio  **2902**  Linkuva–Degėsiai–Gedučiai . Į ją veda apie 300 m nežymus keliukas atviru lauku. Dvarvietės kalvelė apaugusi medžiais, statinių nematyti.

XX a. pradžioje statyta mūrinė koplyčia 2015 m. buvo paskelbta vietinės reikšmės kultūros paveldo paminklu. 2018 m. balandžio mėn. duomenimis, dvarvietės parko tankmėje esantis objektas buvo apleistas, kelio nuorodomis nepažymėtas.

Istorija
--------

XIX a. pradžioje Dovydiškių dvaras priklausė bajorams Radenams (Reinhold vov Rahden). Prieš Pirmąjį pasaulinį karą Dovydiškis buvo vienas iš daugelio Karpio dvarų. Pagal Linkuvos mokytojos Felimonijos Mielienės (1927–2001) kraštotyros medžiagą, prieš Pirmąjį pasaulinį karą Dovydiškio dvarą valdęs dvarininkas Karpis pastatęs šią koplyčią. XX a. pradžioje statytoje istorizmo stiliaus evangelikų liuteronų koplyčioje buvęs altorius, didelis laidojimui skirtas rūsys, prieš Jonines suvažiuodavę daug svečių iš Latvijos, buvo meldžiamasi. Už koplyčios buvusios kapinaitės. Po Antrojo pasaulinio karo dvaro statiniuose įsikūrė ir juos suniokojo čia įkurtos įstaigos. Koplyčios viduje buvusios sakralinės vertybės buvo sunaikintos, joje įkurtas degalų sandėlis, nuo stogo numuštas kryžius.

2013 m. dvarvietės parkas pasikeitė neatpažįstamai. Jį nuo brūzgynų, savaiminių želdinių valyti ėmėsi verslininkas ir ūkininkas Romas Bartkevičius, pradėjęs rūpintis ir parke esančia koplyčia. Buvo iškirsti krūmokšniai nuo tako, vedančio į koplyčią.

Architektūra
------------

Koplyčios statinys istorizmo stilistikos, kompaktinis, stačiakampio plano, 1 aukšto su pastoge ir laidojimo rūsiu, dvišlaičiu stogu. Lauko akmenų mūro sienos papuoštos smulkių akmenėlių mozaikos dekoru. Įrengtos tinkuoto plytų mūro rustuotos kampų mentės, pastogės ir frontonų karnizai, durų apvadai. Pamatas su lauko akmenų mūro cokoliu. Jame buvusių rūsio langelių angos užmūrytos.

* Iškirstas praėjimas link koplyčiosIškirstas praėjimas link koplyčios
* Sienų angos uždarytosSienų angos uždarytos
* Metalinės durysMetalinės durys
* Užmūrytas rūsio langasUžmūrytas rūsio langas
* VidujeViduje

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dovydiškio dvaro koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Objekto Nr. 38586 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Koplyčios tebesaugo savo paslaptis. Parke – Karpių giminės koplyčia. *skrastas.lt*
3. ↑  Brūzgynu virtęs terasinis parkas slepia apleistą koplyčią ir buvusį dvarą Archyvuota kopija 2021-09-26 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Valdininkai susirūpino Dovydiškio dvarviete. *skrastas.lt*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

  

**Z-įvertis** arba **standartinis įvertis** – statistikoje tai bedimensinis dydis, rodantis, kiek standartinių nuokrypių reikšmė turi nuo vidutinės reikšmės (vidurkio). Jis gaunamas atimant populiacijos vidutinę reikšmę iš atskiros reikšmės ir skirtumą dalijant iš populiacijos standartinio nuokrypio[reikalingas šaltinis]. Šis procesas vadinamas standartizavimu (normalizavimu).

{\displaystyle z={\frac {(x-\mu )}{\sigma }}},

kur:
x – atskira reikšmė, kurią reikia standartizuoti;
{\displaystyle \mu } – populiacijos vidutinė reikšmė (vidurkis);
{\displaystyle \sigma } – populiacijos standartinis nuokrypis.

Taikymai
--------

### Bioinformatikoje

Kiekvieno baltymo sekos konformacijas galima įvertinti z-įverčiu – energijos matu. Sekos x natyvaus foldo (spėjamos pagrindinės molekulės būklės) energiją galima įvertinti pagal energijos funkcijos W sekai x pasiskirstymą konformacinėje erdvėje.

{\displaystyle z(\chi ,\psi )={\frac {W(\chi ,\psi )-{\bar {W}}(\psi )}{\sigma (\chi )}}},

kur:
{\displaystyle W(\chi ,\psi )} – žiniomis pagrįsta potencialo funkcija, įvertinanti energiją sekos x, susisukusios į struktūrą {\displaystyle \psi } arba aminorūgščių sekos x natyvios būsenos {\displaystyle \psi } laisvosios energijos minimumas;
{\displaystyle {\bar {W}}(\psi )} – vidutinė sekos x energija, gauta įvertinant visas x konformacijas, esančias duomenų bazėje;
{\displaystyle \sigma (\chi )} – standartinis nuokrypis.

Nuorodos
--------

1. ↑  Weberndorfer G, Hofacker IL, Stadler PF. An Efficient Potential for Protein Sequence Design. 1999.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK140 |
| --- |
| **Kaunas-Šakiai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 61,1 km |
| Pradžia | Kaunas |
| Pabaiga | Šakiai |
| Apskritys | Kauno, Marijampolės |
|  |
| Kelias prie Kačerginės |

**KK140** – krašto kelias, jungiantis Kauną ir Šakius. Kelio ilgis – 61,1 kilometro. Šiame krašto kelyje yra 4 „juodosios dėmės".

Kelias Šakių rajone
Akmuo 41 km su įrašu: *Kelias nutiestas 1950-1956. Projekto autorius L. Dancigeris. Darbams vadovavo V. Ūsas*.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Šakiuose, V. Kudirkos gatvėje, trišalėje sankryžoje su Kęstučio gatve. Eina per Šakių ir Kauno rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Lukšiai, Liepalotai, Lekėčiai, Kluoniškiai, Zapyškis, Dievogala, Virbališkiai, Ringaudai. Baigiasi Akademijoje, kai įsilieja į  **A5**  Kaunas–Marijampolė–Suvalkai  (E67 Helsinkis-Talinas-Ryga-Panevėžys-Kaunas-Varšuva-Vroclavas-Praha ). Prie Gerdžių kaimo kelias kerta Siesartį, nuo Rupinų kaimo iki Kačerginės eina palei Nemuną.

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| Catalina Cruz |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Catalina Cruz |
|  |
| Gimė | 1979 m. rugsėjo 13 d. (44 metai) Klivlandas, JAV |
|  |
| Šalis |  JAV |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |
| Apdovanojimai |
| AVN Award (2009 m.) |

**Katalina Kruz** (angl. *Catalina Cruz*; 1979 m. rugsėjo 13 d. Klivlandas, JAV) – amerikiečių pornografijos aktorė, modelis.

Biografija
----------

Gimė Klivlande, Ohajo valstijoje. Yra slovėnų kilmės. Kai kuriais duomenimis turinti kaukazietiško kraujo. Dirbo sekretore vienoje japonų komercijos įmonėje.

Iš pradžių fotografavosi sportiniams žurnalams, po to sekė erotinės fotosesijos. Vėliau Katalina pradėjo internete talpinti mėgėjiškus vaizdo įrašus, kuriuose buvo nufilmuotos meilės scenos su jos vaikinu

Į pornografijos pasaulį Katalina pateko gana vėlai – 2000 m. atidariusi pornografijos tinklalapį. Pradžioje ji slėpė savo amžių (dėl to, kad atrodo jaunesnė nei yra iš tiesų), todėl dirbo pasivadinusi slapyvardžiu **Jenna Z**.

Netrukus Katalina pasivadino pseudonimu **Cruz** – pagal savo pavardę, todėl dažnai ją tapatino su žinoma aktore: „Kiekvieną dieną man sakė, kad aš panaši į Penelopę Kruz su jos didelėmis krūtimis".

Nekreipiant dėmesio į daugelio žinomų pornografijos studijų pasiūlymus, Katalina nusprendė likti nepriklausoma interneto aktore ir modeliu.

Filmavosi kartu su Džina Lyn.

Pastaruoju metu (2012 m.) aktorė gyvena Arizonoje.

Seksualinė orientacija
----------------------

Katalina yra biseksuali. Tačiau prioritetus ji aiškiai išvardino interviu: „Aš negaliu gyventi be vyrų, todėl pirmoje vietoje man yra heteroseksualūs santykiai. Seksas su moterimi – tai, greičiau, „premija". Katalinai patinka brunetės, o viename interviu ji prisipažino, kad norėtų nusifilmuoti kartu su Tera Patrik.

Vienareikšmiškai nepriimtini lytiniai santykiai su gyvūnais ir mažamečiais, fistingas.

Apdovanojimai ir nominacijos
----------------------------

| Metai | Apdovanojimas | Apdovanojimų kategorija | Filmas arba serialas | Rezultatas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | AVN | Web Starlet of the Year |  | laimėjo |
| XBIZ apdovanojimas | Web Babe/Starlet of the Year |  | nominuota |
| 2010 | Web Babe of the Year |  | nominuota |
| 2011 | AVN | Best Web Star |  | nominuota |
| 2012 | Best Solo Girl Website |  | nominuota |
| 2013 | Best Solo Girl Website |  | nominuota |

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  „Exclusive interview with Catalina Cruz". Suarchyvuotas originalas 2012-07-23. Nuoroda tikrinta 2012-12-27.
2. ↑  2009 AVN Award-Winners Announced Archyvuota kopija 2009-02-23 iš Archive.is projekto
3. ↑  XBIZ Awards 2009 Official Nominees Announced
4. ↑  XBIZ Announces Finalist Nominees for 2010 XBIZ Awards
5. ↑  Nominations for the 2011 AVN Awards
6. ↑  AVN AWARDS 2012 – NOMINATIONS
7. ↑  2013 AVN Awards Nominees

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Catalina Cruz** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
* IMDb profilis
Cdp.pl|  |
| Forma | Privati |
| Įkurta | 1994 m. |
| Centrinė būstinė | Varšuva, Lenkija |
| Produkcija | Kompiuteriniai ir videožaidimaiFilmaiKnygosEl. knygosAudioknygos |
| Tinklalapis | cdp.pl |

**Cdp.pl Sp. z o.o.** (iki 2017 m. balandžio 12 d. **cdp.pl Sp. o.o.**, iki 2012 m. rugsėjo 21 d. **CD Projekt Sp. o.o.**) – Lenkijos leidėjas, platinantis kompiuterinius bei videožaidimus, filmus, el. knygas ir audioknygas.

Istorija
--------

*Taip pat skaitykite: CD Projekt*.
Įkurta 2014 m. „CD Projekt" valdybos nariams Michał Gembicki ir Robert Wesołowski kartu įsigijus įmonių grupės kontrolinį akcijų paketą.

2015 m. sausį įmonė išplėtė savo prekių asortimentą, įtraukdama popierines ir audioknygas, muzikos įrašus, žaidimų konsoles ir kompiuterinę įrangą, taip pat stalo, kortų ir figūrėlių žaidimus. Šiam tikslui buvo paleista el. komercijos platforma *cdp.pl*.

2017 m. kovą dalis „CDP" akcijų, tame tarpe el. komercijos platforma *cdp.pl*, buvo išpirkta įmonių kapitalo grupės „Merlin Group S.A".

Išnašos
-------

1. ↑  Daniel Kłosiński (2014-12-19). „CD Projekt sprzedaje Cdp.pl - firmę przejmują menedżerowie" (lenkų). Eurogamer.pl.
2. ↑  „CDP.PL transformed into e-commerce marketplace" Archyvuota kopija 2015-04-09 iš Wayback Machine projekto.. *Warsaw Business Journal*. Nuoroda tikrinta 2015-01-23.}}
3. ↑  „To już oficjalne. Zmartwychwstały Merlin przejął e-sklep CDP.pl" (lenkų). Business Insider. 2017-03-03. Suarchyvuotas originalas 2017-04-14. Nuoroda tikrinta 2017-04-13.
Koordinatės: 55°55′44″š. pl. 23°18′14″r. ilg.﻿ / ﻿55.928781°š. pl. 23.303839°r. ilg.﻿ / 55.928781; 23.303839

|  Šiaulių jungtinė metodistų bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Tikėjimo srovė** | metodistai |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Šiauliai |
| **Adresas** | Lydos g. 9 |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |

**Šiaulių jungtinė metodistų bažnyčia** – veikianti krikščionių evangelikų bažnyčia Šiauliuose, vienijanti jungtinę metodistų bendruomenę.

Metodistų bažnyčios patalpose savo pamaldas ir kitus renginius taip pat organizuoja vietos evangelikų reformatų ir evangelikų liuteronų parapijos, Evangelijos krikščionių bažnyčia..

Istorija
--------

Pirmoji metodistų bendruomenė Šiauliuose įsikūrė 1929 m. Dabartinį pastatą metodistai įsigijo 1937 m. Čia jie gyveno ir meldėsi. Sovietmečiu metodistų bendruomenės veikla nutrūko, pastatas atimtas ir jame įrengti butai. 1989 m. iškėlus gyventojus, čia meldėsi baptistai, vėliau grąžintas metodistams. 1996 m. įregistruota Šiaulių jungtinė metodistų bažnyčia. 2007 m. maldos namai atnaujinti ir padidinti.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Šiaulių krašto evangelikai
2. ↑  Šiaulių Evangelijos krikščionių bažnyčia
3. 1 2  *Metodistai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008

Nuorodos
--------

* Metodistai. Šiaulių jungtinė metodistų bažnyčia Archyvuota kopija 2021-12-02 iš Wayback Machine projekto.
| Ana Caterina Morariu |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Ana Caterina Morariu |
|  |
| Gimė | 1980 m. lapkričio 20 d. (43 metai)Klužas-Napoka, Rumunija |
|  |
| Šalis |  Rumunija Italija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |
|  |
|  |

**Ana Caterina Morariu** g. 1980 m. lapkričio 20 d. Klužas-Napoka) – Rumunijoje gimusi kino aktorė, dar vaikystėje kartu su motina persikėlusi gyventi į Italiją. Yra baigusi Eksperimentinio kinocentro studijas Romoje, vaidinusi teatre, o nuo 2004 m. – televizijoje bei kine. Tais pačiais metais atliko epizodinį vaidmenį Holivudo filme „Oušeno dvyliktukas", tačiau dažniausiai kuria vaidmenis televizijos serialuose.

2006 m. už vaidmenį komedijoje „Il mio miglior nemico" nominuota „David di Donatello" geriausios aktorės apdovanojimui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Matteo Treleani. „Ana Caterina Morariu. La bella rumena, promessa del cinema italiano". *Mymovies.it*. Nuoroda tikrinta 29 September 2014.
2. ↑  Giulia Battafarano (19 March 2010). „Ana Caterina Morariu, la rumena che ha conquistato il cinema italiano". *Panorama*. Suarchyvuotas originalas 2018-02-08. Nuoroda tikrinta 6 October 2014.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ana Caterina Morariu** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* IMDb profilis
| **Stanisław Woronowicz** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1941 m. liepos 22 d. (82 metai)Ukmergė, Trečiasis Reichas |
|  |
| Veikla | Matematikas, fizikas, profesorius, dėstytojas |

**Stanislavas Voronovičius**, Stanisław Lech Woronowicz (1941 m. liepos 22 d. Ukmergėje, Trečiasis Reichas) – matematikas, fizikas, Varšuvos universiteto dėstytojas, 1981–1984 m. fizikos fakulteto dekanas, Lenkijos mokslų akademijos narys.

Biografija
----------

Gimė 1941 m. liepos 22 d. Ukmergėje. 1963 m. Varšuvos universitete baigė fiziką ir matematiką. 1968 m. tapo fizikos mokslų daktaru, 1972 m. habilituotu mokslo daktaru. 1977–1981 m. Varšuvos universiteto fizikos fakulteto prodekanas, 1981–1984 m. dekanas. Vykdė tyrimus kvantinės fizikos srityje. 2008 m. už atliktus mokslinius tyrimus apdovanotas Humbolto fondo apdovanojimu. 2009 m. apdovanotas Stefano Banacho medaliu.

Nuorodos
--------

* Asmeninis puslapis (lenk.)

Literatūra
----------

* S. L. Woronowicz, Positive maps of low dimensional matrix algebras, Rep. Math. Phys. 10 (1976), 165–183.


1. ↑  „Prof. Dr. Stanislaw L. Woronowicz". Alexander von Humboldt Foundation. Nuoroda tikrinta 2021-02-16.
| Kalčių ežeras |
| --- |
| Vieta | Skuodo r. Lietuvos vėliava Lietuva Pietų Kuršo savivaldybė, Latvijos vėliava Latvija |
| Plotas | 0,436 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,53 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Didžiausias gylis | 4,8 m |
| Įteka | Kaltis, 3 bevardžiai upeliai Latvijoje |
| Išteka | Kaltis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kalčių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  56°21′45″ š. pl. 21°52′10″ r. ilg.﻿ / ﻿56.36250°š. pl. 21.86944°r. ilg.﻿ / 56.36250; 21.86944Koordinatės: 56°21′45″ š. pl. 21°52′10″ r. ilg.﻿ / ﻿56.36250°š. pl. 21.86944°r. ilg.﻿ / 56.36250; 21.86944 |

**Kalčių ežeras** (latv. *Kalšu ezers*) – ežeras šiaurės vakarų Lietuvoje, Skuodo rajone, apie 9 km į šiaurę nuo Ylakių. Ežerą kerta valstybinė siena su Latvijos Respublika. Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1,63 km, plotis iki 0,43 km. Altitudė 111,4 m. Gylis siekia 4,8 m. Lietuvos teritorijoje yra ~ 24,4 ha ežero. Ežeras susidaręs rininiame duburyje. Krantai žemi, rytinis ir vakarinis krantai užpelkėję. Dugnas padengtas moliu. Aplinkui plyti pievos ir dirbami laukai. Per ežerą iš rytų į pietus prateka Apšės intakas Kaltis. Pietiniame Kalčių ežero krante įsikūręs Skypsčio kaimelis.

Ant ežero kranto įsikūrusi tiek vasarą, tiek kitais metų laikais žmonių gausiai lankoma sodyba. Nuo ežero tilto atsiveria vaizdas į Latviją. Ežeras populiarus tarp žvejų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kalčių ežeras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 181
| Darvino Kordiljera |
| --- |
| Darvino Kordiljera ČilėjeDarvino Kordiljera Čilėje |
| **Žemynas** | Pietų Amerika |
| **Šalys** | Argentinos vėliava Argentina, Čilės vėliava Čilė |
| **Aukščiausias taškas** | Šipono kalnas (2469 m) |
| **Koordinatės** | 54°45′00″ p. pl. 69°29′00″ v. ilg.﻿ / ﻿54.75000°š. pl. 69.48333°r. ilg.﻿ / 54.75000; 69.48333Koordinatės: 54°45′00″ p. pl. 69°29′00″ v. ilg.﻿ / ﻿54.75000°š. pl. 69.48333°r. ilg.﻿ / 54.75000; 69.48333 |
|  |
|  **Vikiteka** | Darvino KordiljeraVikiteka |

**Darvino Kordiljera** (isp. *Cordillera Darwin*) – kalnagūbris pietų Čilėje ir Argentinoje, pietrytinėje Ugnies Žemės salos dalyje. Įsiterpusi tarp Biglio sąsiaurio ir Almirantasgo įlankos. Tęsiasi iš vakarų į rytus nuo Sarmjento kalno iki Jendegajos slėnio. Aukštis iki 2469 m (Šipono kalnas).

Darvino Kordiljera yra pietinė Andų kalnų pratąsa. Kalnus dengia ledynai (bendras jų plotas >2300 km²). Čilei priklausanti Darvino Kordiljeros dalis saugoma Alberto de Agostinio nacionaliniame parke.

Kalnai pavadinti gamtininko Čarlzo Darvino, keliavusio po apylinkes „Biglio" ekspedicijos metu, garbei.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Southern Patagonian Ice Field (Lat 48°15' to 51°30’S.), *USGS*
**Kūrybingumo metodikos** (nuo gr. methodike, 'visuma būdų kokiam nors darbui ar veiksmui atlikti'; angl. *Creativity techniques*) – tai metodai, skatinantys kūrybinius veiksmus tiek meno, tiek mokslo srityse. Kūrybiškumas siejamas su gebėjimu pažvelgti į daiktus, užduotis, problemas naujai, neįprastai. Kūrybingumo aspektai apima idėjų kūrimo ir skirtingo mąstymo metodus, problemų pakartojimo formavimo būdus, aplinkos pokyčius ir pan. Jie gali būti naudojami kaip problemų sprendimo, meninės raiškos ar terapijos dalis. Kūrybiškumą galima valdyti ir vystyti. Jį riboja nusistovėję informacijos apdorojimo kanalai, taisyklės, logika, įvairios prielaidos.

Kūrybiškumo vystymo būdai
-------------------------

Skiriami individualūs ir grupiniai metodai. Šie metodai apima žodinius žaidimus, rašytines pratybas ir skirtingus improvizacijos tipus arba algoritmus problemoms spręsti. Improvizuojant kūryboje rodomos kūrėjo kūrybinės galios, jų panaudojimas ar pritaikymas konkrečioje situacijoje be išankstinio pasiruošimo. Įprasti yra ir aleatoriniai kūrybos metodai, pasitelkiantys atsitiktinumo elementus, ypač meninėje ar žiniasklaidos kūryboje. Aleatorika dažniausiai būdinga muzikai, menui ir literatūrai, ypač poezijoje, tačiau ji neturėtų būti painiojama su improvizacija ir indeterminacija.

Kūrybiškumo tyrinėtojas Džojus Gilfordas pasiūlė paprastų daiktų neįprastų panaudojimo būdų. Jis parodydavo daikto nuotrauką ir pasiūlydavo sugalvoti jo panaudojimo galimybių kitose, be įprastos, srityse. Netradiciniai daiktų panaudojimo būdai, stereotipų laužymas rodo žmogaus santykį su kūrybiškumu.

Prie individualių kūrybiškumo metodų priskiriamos tokios praktikos, kaip klausimų uždavimas, analizė, metaforų ir istorijų kūrimas, svajojimas. Grupinis kūrybiškumas gali būti vystomas pasitelkiant, be daugelio kitų:

* minčių žemėlapį, tinkantį idėjoms generuoti ir sisteminti,
* šešias mąstymo skrybėles, apimančios šešias mąstymo sritis: faktus, emocijas, pozityvų požiūrį, negatyvų požiūrį, kūrybiškumą ir mąstymo proceso kontrolę (pagal Edvardą de Bono),
* nestandartinį mąstymą (de Bono).
* smegenų šturmą,
* verslo karo žaidimą,
* SSGG analizę,
* mintinį eksperimentą,
* TRIZ metodą,
* 5 klausimų metodą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  "Improvising Synesthesia: Comprovisation of Generative Graphics and Music" Archyvuota kopija 2013-12-02 iš Wayback Machine projekto. by Joshua B. Mailman, in *Leonardo Electronic Almanac* v. 19, no. 3, *Live Visuals*, 2013, pp. 352–84.
2. ↑  Sabine Feisst, "Losing Control: Indeterminacy and Improvisation in Music Since 1950", *New Music Box* (1 March 2002): § "Aleatory—Pierre Boulez" Archyvuota kopija 2011-06-04 iš Wayback Machine projekto..
3. ↑  More On Idea Generation Tools and Techniques. IdeaFlow: Discussion about innovation and creativity - new products, strategy, open innovation, commercialization of technologies...
4. ↑  „Idea Generation, Creativity and Incentives" (PDF). Mitsloan.mit.edu. Suarchyvuotas originalas (PDF) 2013-05-20. Nuoroda tikrinta 2013-08-25.

Nuorodos
--------

* Kūrybiškumo ugdymas: metodai ir priemonės (*kpmpc.lt*)[neveikianti nuoroda]
Maža privati LAN sueiga
**LAN party** ("LAN vakarėlis"}}) – žmonių su kompiuteriais ar žaidimų konsolėmis susibūrimas, kuomet tarp šių įrenginių, naudodami maršrutizatorių arba komutatorių, jie užmezga vietinį ryšį (LAN). Pagrindinė LAN party paskirtis yra žaisti kelių žaidėjų kompiuterinius žaidimus kartu. Šių tinklų dydis varijuoja nuo mažų (dviejų žaidėjų) iki labai didelių susibūrimų (šimto ir daugiau žaidėjų). Mažos sueigos gali susiformuoti spontaniškai ir pasinaudoti namų tinklo įranga, tačiau didesnės paprastai reikalauja daugiau planavimo, įrangos ir pasiruošimo.

Nuo 2013 m. LAN party dydžio pasaulio rekordas yra 17 403 sujungtų sistemų. Rekordas pasiektas „DreamHack" festivalyje, Švedijos mieste Jonšiopinge.

LAN party skiriasi nuo LAN žaidimų centrų ir interneto kavinių tuo, kad dalyviai turi atsinešti savo pačių kompiuterius (angl. *BYOC – Bring Your Own Computer*) ir tuo, kad jos nėra nuolatinė tokių renginių vieta. LAN party paprastai vyksta bendrose susitikimų vietose ar gyvenamosiose vietose.

Išnašos
-------

1. ↑  „DreamHack, the world's largest computer festival". 2014. Suarchyvuotas originalas 2014-07-11. Nuoroda tikrinta 2014-02-25. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
|  |
| --- |
| *la Repubblica* |
|  |
| Kalba | italų |
| Tipas | Dienraštis |
| Formatas | Berliner |
| Savininkas | Gruppo Editoriale L'Espresso |
| Redaktorius | Ezio Mauro |
| Įsteigta | 1976 m. sausio 14 d. |
| Būstinė | Roma, Italija |
| Tiražas | 301 565 (2014 m. gegužė) |
| ISSN | 0390-1076 |
| Svetainė | repubblica.it |

**„la Repubblica"** – italų dienraštis, leidžiamas Romoje, Italijoje. Įsteigtas 1976 m. Laikraščio leidėjas – „Gruppo Editoriale L’Espresso". Laikraštis spausdinamas spalvotai, paprastai iki 96 puslapių. Taip pat kartu leidžiami septyni savaitiniai priedai. Be nacionalinio leidimo, taip pat platinami dešimt regioninių leidimų, turintys apytiksliai po 32 puslapius: Romoje, Milane, Turine, Bolonijoje, Florencijoje, Neapolyje, Palerme, Parmoje ir Baryje.

Istorija
--------

Laikraštį Romoje 1976 m. sausio 14 d. įsteigė Eugenio Scalfari ir Carlo Caracciolo vadovaujama „Gruppo Editoriale L’Espresso" ir „Arnoldo Mondadori Editore". E.Scalfari vadovavo laikraščio redakcijai iki 1996 m.

1990 m. laikraštį įsigijo Silvio Berlusconi, bet vėliau pardavė konkurentui, kairiųjų politinių pažiūrų žiniasklaidos koncernui, vadovaujamam Carlo de Benedetti.

2009 m. laikraštis parengė keletą straipsnių S.Berlusconi interesų konflikto tema, dėl ko pastarasis padavė laikraštį į teismą. Tiek internetinėje, tiek spausdintinėje „Repubblica" versijose buvo nuolat skelbiami S.Berlusconi adresuotų 10 klausimų, susijusių su Noemi Letizia.

Tiražas
-------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Metai** | 2014 | 2013 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 | 1999 | 1998 | 1997 | 1996 |
| **Egzemplioriai** | 301 565 | 323 469 | 504 098 | 518 907 | 580 966 | 588 275 | 587 268 | 586 419 | 581 102 | 579 269 | 574 717 | 566 811 | 562 494 | 562 857 | 594 213 | 575 447 |

Išnašos
-------

1. ↑  „Berlusconi fa causa a repubblica". *La stampa*. Suarchyvuotas originalas 2009-08-31. Nuoroda tikrinta 2009-08-28.
2. ↑  *Silvio Berlusconi: 18-jährige Noemi Letizia äußert sich erstmals*. focus.de, 2009-09-06. Nuoroda tikrinta 2015-09-27.
3. ↑  Data from *Accertamenti Diffusione Stampa*
Metaliniai laistytuvai
Plastikinis laistytuvas
**Laistytuvas** – nešiojama talpykla, dažniausiai su rankena, naudojama augalams laistyti. Naudojamas nuo XVII a. Nuo to laiko buvo padaryta daug jo dizaino pakeitimų. Be augalų laistymo, jis naudojamas daug kur kitur, nes tai yra universalus įrankis.

Laistytuvo talpa gali būti nuo 0,5 litro (vidaus augalams) iki 10 litrų (naudoti soduose). Laistytuvai dažniausiai būna gaminami iš metalo, keramikos, plastiko. Šone esantis vamzdelis (priedas su daug mažų skylučių) gali būti uždedamas ant vamzdelio, kad išskaidytų srovę į mažus lašelius, siekiant išvengti per didelio spaudimo ir nepažeisti gležnų augalų.

Istorija
--------

1886 m. laistytuvą užpatentavo Johnas Hawsas. Patente buvo parašyta „Šis naujas išradimas – laistytuvas – yra lengvas nešioti ir paversti, taip pat yra švarus ir labiau pritaikytas paprastiems žmonėms."

Šiuolaikinis naudojimas
-----------------------

Laistytuvus paprastai naudoja sodininkai. Kelininkai jais užpila bitumą ant asfalto. Jie taip pat gali būti naudojami ir kaip ornamentai, ir kaip meno kūrinių dalys.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „The Roots of Haws". Haws Elliott Ltd. Suarchyvuotas originalas 2014-07-25. Nuoroda tikrinta 20 August 2014. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Laistytuvas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Originalusis Macintosh, pirmasis komerciškai sėkmingas personalinis kompiuteris, naudojęs grafinę sąsają.
**Macintosh** arba **Mac** – personalinių kompiuterių serija, kuriama bendrovės „Apple Inc.". Seriją sudaro iMac, Mac Mini staliniai kompiuteriai, Mac Pro darbo stotys, MacBook, MacBook Air bei MacBook Pro nešiojamieji kompiuteriai.

Dabartiniai Mac kompiuteriai naudoja Apple pagamintus procesorius, ankstyvieji modeliai (1984–1994 m.) naudojo Motorola 68000, o 1994–2006 m. modeliai naudojo AIM aljanso PowerPC, (2006–2020 m.) „Intel" x86–64 architektūros procesorius. Kompiuteriuose diegiama pačios „Apple" kurta Mac OS X operacinė sistema. 2020 m. „MacBook Air", „MacBook Pro", „Mac Mini" kompiuteriuose „Intel" procesorius pakeitė „Apple" sukurtas procesorius „Apple M1". Taip pat kompiuteriai palaiko ir kitas alternatyvias operacines sistemas, kaip kad Linux, FreeBSD ar Microsoft Windows.

Istorija
--------

Pirmąjį Macintosh kompiuterį 1984 m. sausio 24 d. pristatė Stivas Džobsas; tai buvo pirmasis komerciškai sėkmingas personalinis kompiuteris, naudojęs grafinę sąsają. 1998 m. buvo pristatytas naujas modelis iMac G3 (iMac serija).

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Apple announces 'One More Thing' event for November 10th". *The Verge*. Nuoroda tikrinta 2 November 2020.
2. ↑  Polsson, Ken (2009). „Chronology of Apple Computer Personal Computers". Suarchyvuotas originalas 2009-08-21. Nuoroda tikrinta 2011-11-17. **(**angl.**)**

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Apple Macintosh** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė **(**liet.**)**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RApple Inc. |
| --- |
|  |
| Svarbiausi darbuotojai | 
**Įkūrėjai**: Steve Jobs, Steve Wozniak, Ronald Wayne; **Vadovas**: Tim Cook |  |
|  |
| Techninė įranga | 
 iPad (Air, Pro) **·**  iPhone (Pro) **·**  iPod (Touch) **·**  Mac (iMac, Pro, mini, Studio) **·**  MacBook (Air, Pro) **·**  Display (Pro, Studio) **·**  AirPods (Pro, Max) **·**  EarPods **·**  TV **·**  Watch; **Procesoriai**: Apple M1 **·**  Apple A15 (ir ankstesni); **Jungtys**: Lightning |
|  |
| Programinė įranga | 
**Operacinės sistemos**: iOS **·**  iPadOS **·**  macOS **·**  tvOS **·**  watchOS; **kt**.: Face ID **·**  Finder **·**  iWork **·**  iTunes **·**  Safari **·**  Shazam **·**  Siri |
|  |
| Parduotuvės ir paslaugos | 
Shop **·**  App Store **·**  iTunes Store **·**  Mac App Store; **kt**.: Arcade **·**  Books **·**  Fitness **·**  iCloud **·**  Maps **·**  Music **·**  News **·**  Pay **·**  Podcasts **·**  TV |
|  |
| 
Kategorija **·**  Vikiteka |

 |
Makaronų salotos
Salotos su majonezu
**Makaronų salotos** – salotos, kurių pagrindą sudaro viena ar daugiau makaronų rūšių, dažniausiai pagardintos aliejumi, majonezo ir kitais padažais. Paprastai patiekiamos kaip užkandis, garnyras arba pagrindinis patiekalas. Makaronų salotos dažnai ruošiamos pavasarį ar vasarą, bet gali būti patiekiamos ištisus metus. Diskutuojama dėl to, ar makaronų salotos tikrai yra „salotos", nes jose pagrindinis ingredientas yra makaronai, o ne daržovės.

Salotoms gaminti naudojamos sudedamosios dalys labai skiriasi, priklausomai nuo regiono, restorano, sezono ar virtuvės šefo. Salotos gali būti visiškai paprastos, kaip šalti makaronai, sumaišyti su majonezu, arba sudėtingesnės, kai derinamos kelios rūšys makaronų su įvairiais padažais, šviežiais, konservuotais arba virtais ingredientais. Prie įprastų makaronų pridedami *ditalini* makaronai, daržovės, ankštiniai augalai, sūriai, riešutai, žolelės, prieskoniai, mėsa, paukštiena arba jūros gėrybės. Brokoliai, morkos, kukurūzai, agurkai, alyvuogės, svogūnai, pupelės, avinžirniai, pipirai ir parmezano arba fetos sūriai yra populiarūs ingredientai, paprastai esantys Šiaurės Amerikos salotų baruose.

Dažnai rekomenduojama išvirtus makaronus, kad jie nesuliptų, nuskalauti prieš dedant į salotas. Galima alternatyva – į makaronus įmaišoma aliejaus (pvz. alyvuogių aliejaus), be to, makaronai paskleidžiami atvėsti ir jie nesulimpa dėl aliejumi padengto paviršiaus.

* Salotos su „ragelių" makaronaisSalotos su „ragelių" makaronais
* Salotos su omarais, pupelėmis, laiškiniais česnakaisSalotos su omarais, pupelėmis, laiškiniais česnakais
* Su blanširuotomis daržovėmisSu blanširuotomis daržovėmis
* Makaronai su majonezuMakaronai su majonezu
* Makaronai su lapinėmis daržovėmisMakaronai su lapinėmis daržovėmis

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Makaronų salotos** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Ditalini Chopped Salad". *St. Louis Post-Dispatch*. 2015-08-15. Nuoroda tikrinta 2014-09-16.
2. ↑  „Seafood Pasta Salad". Australian Women's Weekly. 2015-08-15. Suarchyvuotas originalas 2016-06-23. Nuoroda tikrinta 2014-09-16.