| Girutiškio gamtinis rezervatas |
| --- |
| IUCN Ia kategorija (gamtos rezervatas) |
| Informacinis stendas Informacinis stendas |
| **Vieta:** | Švenčionių sav. Aukštaitija |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Švenčionėliai |
| 

Žemėlapis rodantis Girutiškio gamtinis rezervatas vietą.Girutiškio gamtinis rezervatas

  |
| **Koordinatės:** | 55°11′43.65″ š. pl. 25°52′8.07″ r. ilg.﻿ / ﻿55.1954583°š. pl. 25.8689083°r. ilg.﻿ / 55.1954583; 25.8689083Koordinatės: 55°11′43.65″ š. pl. 25°52′8.07″ r. ilg.﻿ / ﻿55.1954583°š. pl. 25.8689083°r. ilg.﻿ / 55.1954583; 25.8689083 |
| **Plotas:** | 14 km² |
| **Valdymas:** | Labanoro regioninis parkas |

**Girutiškio gamtinis rezervatas** – tai unikali, saugoma gamtos teritorija (plotas apie 1400 ha) esanti rytų Lietuvoje, Švenčionių savivaldybėje, Labanoro seniūnijoje:

* nuo Labanoro miestelio apie 6 kilometrai į pietryčius, prie rezervato š.v. prieigų,
* nuo Prūdiškės kaimo apie 1400 m metrų į rytus.
* nuo Januliškio kaimo apie 800 metrų į šiaurės rytus, prie gamtinio rezervato p.v. ribos prieigų,
* nuo Švenčionėlių 7-8 km į šiaurės vakarus.

Rezervato pietiniu pakraščiu bei iš jo vakarinės pusės eina Švenčionėlius – Januliškį – Labanorą jungiantis žvyrkelis. Aplinkiniai miškai priklauso Švenčionėlių miškų urėdijai.

Geografija
----------

Girutiškio gamtinis rezervatas įtrauktas į bendrą Labanoro regioninį parką, kuris yra visos Labanoro girios ekosistemos dalis. Rezervato teritorija kiek pailga, vizualiai tęsiasi šiaurės – pietų kryptimi. Rezervatą supa daugiausiai paprastųjų pušų vyraujami medynai. Rezervate vyrauja Girutiškio ir Beržaloto pelkių kompleksai bei miškai. Rezervato šiaurinėje dalyje telkšo termokarstinis Girutiškio ežeras, kurį supa to paties pavadinimo aukštapelkė ir netoliese esantys kiti 4 ežerėliai. Į pelkę neįteka ir neišteka jokie upeliai, bet pavasario polaidžio metu susirinkęs gruntinio vandens perteklius kalvelėmis nuteka į netoliese esančius Peršokšnos ir Luknelės upeliukus. Rezervato pietinėje dalyje plyti plynraistinė Beržaloto aukštapelkė (245 hektarų) ir joje 10 reliktinių ežerėlių. Rezervato šiaurės rytiniu pakraščių sruvena Luknelės upelis, pietrytiniu kampu teka dalis Paluknos upelio. Čia vyrauja nemaži durpių klodai. Beržaloto pelkėje durpių klodo didžiausias storis – 8,4 m, nors vidutinis durpyno gylis 3,5 m. Po jomis 0,5 m ežerinio sapropelio sluoksnis, o šio dugne smėlis ir molis. Rezervato reljefas svyruoja tarp minimalios 146,9 m aukščio altitudės ir maksimalios – 162,5 m.

Biologinė įvairovė
------------------

Girutiškio gamtinio rezervato steigimo tikslas – išsaugoti unikalų Aukštaitijoje termokarstinės kilmės Girutiškio pelkyną su Beržaloto raistu ir čia esančią išskirtinę bioįvairovę, saugomų ir nykstančių žinduolių buveines, paukščių perėjimo vietas bei retus augalus. Čia aptiktos 187 stuburinių gyvūnų rūšys, iš kurių 145 paukščių, nors manoma, kad rūšių įvairovės sąrašas nėra galutinis. Rezervato vandens telkiniuose aptiktos 8 žuvų rūšys. Čia aptinkama 100 rūšių saugomų gyvūnų ir augalų rūšių, įtrauktų į Lietuvos raudonosios knygos sąrašus.

### Saugomi paukščiai

Iš paukščių, kurie įrašyti į Lietuvos raudonosios knygos saugomų sąrašus, po **0 (Ex) kategorija** čia aptinkami gyvatėdžiai, žvyrės. Taip pat juodakakliai narai, dirviniai sėjikai, didieji apuokai, žalvarniai, kurie pažymėti **1 (E) kategorija**. Iš saugomų **2 (V) kategorijoje**, čia gyvena juodieji pesliai, didžiosios kuolingos, kurtiniai ir kiti nepaminėtini šiame sąraše. Iš **3 (R) kategorijos** čia aptinkami juodieji gandrai, vapsvaėdžiai, jūriniai ereliai, pilkosios ir žaliosios meletos, švygždos, tulžiai, baltnugariai geniai, žvirblinės pelėdos, uldukai ir dar kitos neišvardintos rūšys. Iš ir įtrauktų į **5 (Rs) kategorijoją** rūšių čia gyvena griežlės, pilkosios gervės, plėšriosios medšarkės, pilkosios žąsys.

### Saugomi žinduoliai

Lietuvos raudonojoje knygoje įrašyti po **3 (R) kategorija** čia saugomi mažieji nakvišos bei lūšiai. Iš **(I) kategorijos** tai beržinės sicistos, šermuonėliai, baltieji kiškiai. Čia gyvenančios ūdros įtraukta į saugomų žinduolių **5(Rs) kategoriją**.

### Saugomi augalai

Taip pat čia auga ežerinės lobelijos, liekninės ir raistinės viksvos ir viena didžiausių beržų keružių populiacija Lietuvoje, įrašyta į saugomų žiedinių augalų 1 (E) **kategoriją** bei dar keletas augalų rūšių iš šios kategorijos. Iš **2 (V) kategorijos** liekniniai beržai, vėjalandės šilagėlės ir daug kitų augalų. Iš **3 (R) kategorijos** auga mėlynlapiai karklai, liūlinės viskvos. Iš **4 (I) kategorijos** čia auga aukštosios gegūnės, paprastosios vandens lelijos, lietuvinės naktižiedės ir dar keletas retų šios kategorijos rūšių.

### Saugomos samanos

Čia auga nemažai saugomų samanų, bet paminėtinos iš **1 (E) kategorijos** mažosios nertvės bei pataisininės grepanės.

Istorija
--------

Ramsaro (Iranas, 1971) konvencijos sekretoriatas 2011 metų lapkričio 15 dieną Labanoro regioniniame parke esantį Girutiškio gamtinį rezervatą įtraukė į Pasaulinės reikšmės šlapžemių sąrašus (Sąrašo Nr. 1993). Girutiškio gamtinis rezervatas įkurtas Beržaloto (įkurto 1974 m.) botaninio draustinio – spanguolyno ir Baranavos (įkurto 1960 m.) botaninio – zoologinio draustinio pagrindu.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2014-12-19 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑
3. ↑   Archyvuota kopija 2014-12-19 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Girutiškio gamtinis rezervatas žemėlapyje
* Labanoro regioninio parko svetainė Archyvuota kopija 2019-10-25 iš Wayback Machine projekto. ir žemėlapis Archyvuota kopija 2014-05-17 iš Wayback Machine projekto.
* Plačiau apie Girutiškio gamtinį rezervatą per *prohosting.lt* svetainę[neveikianti nuoroda]
* Girutiškio gamtinis rezervatas paskelbtas tarptautinės reikšmės saugoma šlapžeme (labanoras.am.lt) Archyvuota kopija 2014-12-19 iš Wayback Machine projekto.
* Girutiškio gamtinis rezervatas prilygintas Šiaurės Amerikos didiesiems ežerams (grynas.lt)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠvenčionių rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Aukštaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Asvejos regioninis parkas • Labanoro regioninis parkas • Sirvėtos regioninis parkas |
|  |
| Gamtiniai rezervatai | 
Girutiškio gamtinis rezervatas • Kiauneliškio gamtinis rezervatas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Adutiškio telmologinis • Algirdėnų telmologinis • Antaliedės botaninis zoologinis • Antanų pedologinis • Baltasamanės telmologinis • Buivydžių hidrografinis • Gelednės botaninis • Eituniškės telmologinis • Kunigiškės kraštovaizdžio • Maldžiūnų kraštovaizdžio • Pagilūtės telmologinis • Perūno telmologinis • Žeimenos ichtiologinis • Žeimenos kraštovaizdžio |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Adutiškio-Guntauninkų miškų • Gelednės miško |
|  |
| Atkuriamieji sklypai | 
Pabradės |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Lino verdenė • Ožkos akmuo |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Abejučių ąžuolas • Adamavo ąžuolas • Aiseto pusiasalis • Alnio pusiasalis • Argirdiškės pušis • Baltagalio pušis • Cirkliškio ąžuolas • Dotenėnų liepa • ~~Gaigalinio kadagys~~ • Grybų ąžuolas • Janavo akmuo • Januliškio maumedžiai • Joniškės liepa • Juodalksnis Gumbulis • Karpakėlio pirmasis ąžuolas • Kiauneliškio dviviršūnė pušis (Aukščiausia Lietuvos pušis) • Kretuonių antrasis ąžuolas • ~~Kretuonių pirmasis ąžuolas~~ • Labanoro pušys • Laužėnų ąžuolas • Laužėnų liepa • Liepų Pavėsinė • Lūšnios pušis • Mažųjų Siaurių pusiasalis • ~~Medišionių liepos~~ • Obelų Rago trylikamienis kadagys • Peršokšnos piramidinė eglė • Purvino antrasis ąžuolas • Pušis su Koja • Šakalių akmuo |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Bielionių ąžuolas • Grybų liepos |

 |