Koordinatės: 36°50′ š. pl. 11°57′ r. ilg.﻿ / ﻿36.833°š. pl. 11.950°r. ilg.﻿ / 36.833; 11.950

Pantelerija
**Pantelerija** (it. *Pantelleria*, siciliečių kalba: *Pantiḍḍirìa*) – vulkaninė sala Viduržemio jūroje, Sicilijos sąsiauryje. Nutolusi per 85 km nuo Sicilijos ir 70 km nuo Afrikos krantų. Priklauso Italijai, sudaro atskirą komuną.

Sala yra 14 km ilgio ir 9 km pločio. Plotas – 83 km². Populiacija – 7335 (2022). Aukščiausias taškas – 836 m.

Saloje yra karštųjų šaltinių ir fumarolių. Paskutinis išsiveržimas saloje vyko prieš 3 000 metų. 1891 m. vyko išsiveržimas po vandeniu, ~5 km į šiaurės vakarus nuo salos.

Istorija
--------

Sala apgyvendinta nuo neolito, ir iš to laiko išlikę akmeniniai statiniai bei kapavietės, vadinamos *sese*. Greičiausiai senieji gyventojai buvo iberai arba ligūrai. Apie VII a. pr. m. e. salą apgyvendino pūnai, kurie ją vadino YRNM (𐤉𐤓𐤍𐤌), ir ji priklausė Kartaginos imperijai. Tai buvo svarbus taškas Viduržemio jūros prekyboje. Pūnų tvirtovė buvo 2 km. į pietus nuo dabartinės Pantelerijos gyvenvietės.

Senovės graikai vadino salą **Kosyra** (gr. Κόσσυρα), o romėnai *Kossura*. Romėnai užėmė salą 255 m. pr. m. e. Jie naudojo ją kaip tremties vietą Romos diduomenei ir imperatorių giminaičiams.

VIII a. salą užvaldė Arabų kalifatas. Arabai žinojo ją kaip **Bint al-Riyah** (arab. بنت الرياح = *Bint al-Riyāḥ*), kas reiškia "Vėjų dukra'. Arabų valdymo laikais saloje įsitvirtino sikulų-arabų dialektas (arabų kalbos tarmė), taip pat naudotas Maltoje ir Sicilijoje. Ši kalba dominavo iki XVIII a. pabaigos (kuomet ją išstūmė Siciliečių kalba).

Per istoriją Pantelerija ne kartą keitė šeimininkus. 1123 m. ją užkariavo Rožeras Sicilietis, 1311 m. - Aragono karalystė, 1553 m. Osmanų imperija. Ilgainiui valdžią čia perėmė Sicilijos karalystė, su kuria vėliau atiteko Italijai.

Vynuogių auginimas
------------------

| Tradicinė žemės ūkio praktika auginant *vite ad arberello* vynuoges Pantelerijos bendruomenėje |
| --- |
| Nematerialusis pasaulio paveldas |
| 

---

 |
| Pantelerijos vynuogynai

---

 |
| **Vieta** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas**\*\* | ENA |
| **Įrašas** | 2014 |
| **Nuorodos** |
|  | Nuoroda |
|
|  **Vikiteka:** | PantelerijaVikiteka |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

Pantelerija garsėja savo vynuogėmis *Moscato di Pantelleria* ir *Moscato Passito di Pantelleria*  Jos yra auginamos **vite ad arberello**, specifiniu metodu, kuris geriausiai pritaikytas prie vietos sąlygų. Jis padeda išvengti sausros saloje, kuri neturi upių, ir stiprių vėjų atnešamų iš Afrikos žemyno.

Auginant šiuo metodu vynuogynai yra specialiai ruošiami ir tręšiami. Specialaus genėjimo dėka vynmedžiai auginami krūmo forma, paliekamos 6 šakelės, kurios išdėstomos radialiniu būdu. Vynuogės skinamos rankomis nuo liepos pabaigos. Tuo metu vyksta bendruomeninės vynuogių šventės.

Dėl savo svarbos, ilgalaikio tradicijos perdavimo ir tvarios žemdirbystės metodų, *vite ad arberello* 2014 m. buvo pripažintas nematerialiuoju pasaulio paveldu.

### Susiję tradicijos

Kitos į pasaulio paveldą įtrauktos žemdirbystės tradicijos pasaulyje:

* Tradicinis alyvmedžių auginimas (Turkijos vėliava Turkija)
* Argano auginimas (Maroko vėliava Marokas)
* Datulių auginimas ir kultūra (14 valstybių)
* Trumų ieškojimas kasimas (Italijos vėliava Italija)
* Palmių auginimas (Venesuelos vėliava Venesuela)

Išnašos
-------

1. ↑  "Resident population by age, sex and marital status on 1st January 2022". demo.istat.it.
2. ↑  History of Pantelleria Ispand
3. ↑  Huss, Werner (1985), Geschichte der Karthager, Munich: C.H. Beck, ISBN 9783406306549.
4. ↑  Head, Barclay; et al. (1911), "Islands Between Africa and Sicily", Historia Numorum (2nd ed.), Oxford: Clarendon Press, pp. 882–3.
5. ↑  "Moscato di Pantelleria (DOC)". Italian Trade Commission (ITC). 11 October 2011.
6. ↑  Traditional agricultural practice of cultivating the ‘vite ad alberello’ (head-trained bush vines) of the community of Pantelleria


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Nematerialaus pasaulio paveldo objektai Italijoje |
| --- |
|  |
| Muzika ir teatras | 
Opera dei Pupi, Sicilijos lėlių teatras (2008) · Canto a tenore, Sardinijos piemenų dainos (2008) · Tradicinė smuikų gamyba Kremonoje (2012) · Rago muzikos menas, instrumentinė technika, susijusi su dainavimu, kvėpavimu, vibrato, vietos rezonansu ir linksmumu (2020, kartu su Prancūzija, Belgija ir Liuksemburgu) · Operos dainavimo praktika Italijoje (2023) | Italijos vėliavaItalijos vėliava |
|  |
| Šventės | 
Šventės, kurių metų ant pečių nešamos didelės procesijų konstrukcijos (2013) · Celestinų atlaidumo šventimas (2019) |
|  |
| Dailė | 
Neapolio menas picajuolo (2017) · Akmenų mūrijimo be skiedinio technika (2018, kartu su 7 kitomis valstybėmis) · Stiklo karoliukų menas (2020, kartu su Prancūzija) |
|  |
| Kulinarija | 
Viduržemio jūros virtuvė (2010, kartu su 6 kitomis valstybėmis) · Tradicinė žemės ūkio praktika auginant vynuoges Pantelerijos bendruomenėje (2014) · Trumų paieška ir kasimas, tradicinės žinios ir praktika (2021) |
|  |
| Kita | 
Medžioklė su sakalais, gyvasis žmonijos paveldas (2016, kartu su 17 kitų valstybių) · Alpinizmas (2019, kartu su Prancūzija ir Šveicarija) · Piemenų migracija, sezoninis gyvulių varymas Viduržemio jūros regione ir Alpėse (2019, kartu su Austrija ir Graikija) · **Tokati, programa skirta išsaugoti tradicinius žaidimus ir sportą** (2022, kartu su 4 kitomis valstybėmis) · Lipizanerių veislės žirgų veisimo tradicijos (2022, kartu su 7 kitomis valstybėmis) |
|  |
|  Materialaus paveldo objektai |

 |