| Gvaira*Guairá* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Paragvajaus vėliava Paragvajus |
| **Administracinis centras** | Viljarika |
| **Apygardų** | 17 |
|  |
| **Gyventojų** (2020 m.) | 227 700 |
| **Plotas** | 3 846 km² |
| **Tankumas** (2020 m.) | 59 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | PY–4 |
|  |
|  **Vikiteka** | GvairaVikiteka |

**Gvairos departamentas** (isp. *Departamento de Guairá*) – vienas iš Paragvajaus departamentų, esantis rytinėje šalies dalyje. Administracinis centras – Viljarika.

Geografija
----------

Gvairos departamentas yra išsidėstęs Paranenijos gamtinio regiono centrinėje dalyje. Šiaurėje ribojasi su Kaaguasu departamentu, pietuose – su Kaasapos departamentu ir vakaruose – su Paraguari departamentu. Departamento geografijai būdingos trys gamtinės sritys: Ibitirusu Kordiljeros pašlaitės – aukštumos, apaugusios miškų ir krūmynų sąžalynais, centrinė Gvairos dalis kuriai būdingi derlingi, sukultūrinti lygumų plotai, ir pietvakarinė teritorijos dalis – didelės lygumos, naudojamos daugiausia ganyklinei gyvulininkystei. Aukščiausias Gvairos taškas yra Ibitirusu Kordiljeroje – Pero kalnas (842 m, aukščiausias šalyje). Ibitirusu Kordiljera yra Kaaguasu Kordiljeros pratąsa.

Teritorijos hidrografinis tinklas tankus. Gvairos departamento upės priklauso Paragvajaus upės baseinui: Tebikuari Mi, Pirapo Guasu, Kapiibari ir Tebikuari. Yra vaizdingų krioklių (Pai, Krištolo, Šveicarų). Vidutinė metinė oro temperatūra yra 22,5 °C tačiau metų bėgyje svyruoja vidutiniškai tarp 17 ir 28,6 °C. Per metus iškrenta 2230 mm kritulių; drėgniausi mėnesiai – spalis ir lapkritis.

Gyventojai
----------

Krištolo krioklys
Ganyklos Niumi apygardoje
Gvairos departamente 2002 m. gyveno 178,6 tūkst. gyventojų, tai sudaro 3,5 % šalies gyventojų. Vidutinis gyventojų tankumas 46 žm./km². Tai tankiausiai apgyvendintas šalies departamentas. Tankiausiai gyvenama vakarinė-centrinė dalis, rečiau rytai ir pietvakariai. Apie 61 % gyventojų gyvena miestuose. Vyrų yra daugiau nei moterų. Indėnų Gvairoje yra užregistruota virš tūkstančio (1009; 2002 m.). Dauguma (89 %) ūkių turi elektrą, tačiau vandentiekį turi mažiau nei trečdalis.

Ekonomika
---------

Verčiamasi daugiausia žemės ūkiu, gyvulininkyste, paslaugomis. Gvaira yra svarbiausias cukranendrių auginimo regionas šalyje (1,492 mln. t, 2002 m.), dar auginami kukurūzai (19,1 tūkst.), kviečiai (3,9 tūkst.), medvilnė, sojos, ryžiai ir kt. Vystoma gyvulininkystė (galvijai – 195,3 tūkst. kiaulės – 80,1 tūkst.).

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Gvairos departamentas padalintas į 17 apygardų:

* Viljarika
* Kolonija Independensija
* Paso Jobajus
* Kapitan Maurisijo Chosė Tročė
* Iturbė
* Borcha
* Itapė
* Mbokajati del Gvaira
* Cheneral Euchenijo A. Garajus
* Koronel Martinesas
* Chosė A. Fasardis
* Feliks Peres Kardosas
* Jataiti del Gvaira
* Natalisijo Talavera
* San Salvadoras
* Njumi
* Doktor Botrelis

Šaltiniai
---------

* 2002 m. surašymo statistika

1. ↑  PARAGUAY: Departments, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  **Paragvajaus departamentai** |  |
| Amambajus | Asunsjonas | Aukštutinis Paragvajus | Aukštutinė Parana | Bokeronas | Centrinis | Gvaira | Itapua | Kaagvasu | Kaasapa | Kanindeju | Konsepsjonas | Kordiljera | Misjonesas | Njeembuku | Paragvari | Presidente Hajesas | San Pedras |
|  |