*Šis straipsnis apie Kinijos sostinę. Apie šunų veislę skaitykite straipsnyje pekinai.*

| Pekinas北京 |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

PekinasPekinas

39°54′0″ š. pl. 116°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿39.90000°š. pl. 116.38333°r. ilg.﻿ / 39.90000; 116.38333﻿ (Pekinas)Koordinatės: 39°54′0″ š. pl. 116°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿39.90000°š. pl. 116.38333°r. ilg.﻿ / 39.90000; 116.38333﻿ (Pekinas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Pekinas |
|  |
| **Meras** | Chen Jining |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 21 240 000  |
| **Plotas** | 4 144 km² |
| **Tankumas** (2016) | 5 125 žm./km² |
| **Altitudė** | 43 m |
|  |
| **Tinklalapis** | ebeijing.gov.cn |
|  **Vikiteka** | Pekinas |

**Pekinas**, taip pat ***Beidzingas***, ***Beidžingas*** (kin. 北京, pinyin: *Běijīng*) – Kinijos Liaudies Respublikos sostinė. 18,62 mln. gyventojų (2016 m.) Su greta esančiais priemiesčiais Pekinas sudaro atskirą valstybinio pavaldumo (provincijos lygmens) administracinį vienetą, užimantį 16,8 tūkst. km² ir turinti 21,73 mln. gyventojų. Trečias (po Čongčingo ir Šanchajaus) pagal gyventojų skaičių Kinijos miestas.

Tai didelis transporto mazgas, esantis prie Didžiojo kanalo, apie 160 km nuo Bohajaus įlankos Geltonojoje jūroje. Yra Tarptautinis sostinės oro uostas, Pekino-Šanchajaus greitasis geležinkelis. Veikia metropolitenas (nuo 1970 m.). Išvystyta metalurgija, naftos chemija, mašinų gamyba, tekstilė, chemijos, karinė, radioelektronikos, poligrafijos pramonė, maisto apdirbimas, statybinių medžiagų gamyba. Pekinas – vienas didžiausių Kinijos finansų ir prekybos, taip pat mokslo centrų. Čia veikia Kinijos liaudies bankas, Pramonės ir komercijos, Žemės ūkio, Statybos, Kinijos bankai. Įsikūrusi Kinijos mokslų akademija. Daug universitetų (žymiausi – Pekino ir Cinghua universitetai), teatrų, muziejų (žymiausias – Kinijos istorijos), meno galerijų. Gilias tradicijas turi menų amatai. 

Miestas turtingas rūmais, šventyklomis, parkais, sodais, mauzoliejais, gynybinėmis sienomis ir vartais. Yra septyni UNESCO pasaulio paveldo sąrašo objektai – Uždraustasis miestas, Dangaus šventykla, Vasaros rūmai, Mingų ir Čingų dinastijų imperatoriškieji kapai, Džoukoudianas, dalis Didžiosios kinų sienos ir Didžiojo Kinijos kanalo – visi gausiai lankomi turistų. Miestas taip pat garsėja tradicinio stiliaus būstais – sihejuaniais, ir siauromis gatvelėmis tarp jų – hutongais.

Istorija
--------

Tai vienas iš seniausių Kinijos miestų. I tūkstantmetyje pr. m. e. centrinio Pekino pietvakarinėje dalyje (dab. Sičengo rajono pietuose) įsikūrė miestas valstybė Dzi (薊, *Jì*). Šią valstybę užėmusi Jan karalystė miestą padarė savo sostine, ir jis vadintas Dzičengu (薊城, *Jìchéng*). Kadangi po Kinijos suvienijimo III a. pr. m. e. jis tapo Jou provincijos sostine, nuo VII a. jis dar vadintas Joudžou. X a. miestą užėmė kidaniai, kurie padarė jį savo valstybės (Liao) pietine sostine, o XIII a. iš jų miestą perėmę džurdžėnai padarė jį pagrindine savo valstybės (Dzin) sostine ir pavadino „Centriniu miestu" (中都, *Zhongdu*). Šiuos laikus mena Pekine išlikusi Niudzie mečetė ir Tianningo šventykla.

Dabartinis Pekinas buvo įkurtas XIII a. kuomet Mongolų imperija užkariavo Dzin. Į šiaurę nuo senosios džurdžėnų sostinės Džongdu buvo pradėtas statyti naujas įtvirtintas miestas – **Dadu** (大都, *Dàdū*), mongoliškai vadintas **Chanbaliku** (t. y. „Chano miestu"). Jis išbuvo Kinijos sostine valdant mongolų Juan dinastijai.

1368 m. išvijus mongolus, Mingų dinastijos pervardintas **Beipinu** (北平, *Běipíng*), nes tuo metu Kinijos sostine tapo Nankinas. 1421 m. Mingai įteisino dvi sostines, ir Pekinas pervardintas **Beidzingu**, t. y. „Šiaurine sostine". Mingų laikais Senasis Pekinas įgavo dabartinę struktūrą, buvo sujungtas senasis Dzičengas ir Dadu bei taip atsirado Vidinis ir Išorinis miestai. Netruko suklestėti, gyventojų skaičius perkopė 1 mln. Kartu su Nankinu buvo vienas didžiausių Kinijos miestų. 1644 m. miestą buvo užėmę sukilę valstiečiai, tačiau jau tais pačiais metais juos išstūmė mandžiūrai, pavertę miestą mandžiūrų Čingų dinastijos sostine.

Pekinas apie 1898 m.
Pirmojo (1839–42 m.) ir Antrojo opijaus karų (1857–60 m.) metu užimtas jungtinių Didžiosios Britanijos ir Prancūzijos karinių pajėgų ir nuniokotas. XIX a. pab. mieste pradėta moderni industrializacija. Per Boksininkų sukilimą (1899–1901 m.) vėl buvo užimtas Vakarų valstybių koalicijos kariuomenės ir nuniokotas.

1912 m. Sinhajaus revoliucijos (1911–13 m.) metu, Pekinas buvo paskelbtas Kinijos Respublikos sostine, bet faktiškai liko įvairių Kinijos militaristų grupių (Juan Šikai ir kitų) telkimosi centru. 1927 m. į valdžią atėjus Gomindanui, sostinė buvo perkelta į Nankiną. 1928 m. Pekinas vėl pavadintas Beipinu. 1937–1945 m. miestą buvo okupavusi Japonijos imperija, po kurios kapituliacijos Antrajame pasauliniame kare miestas sugrįžo į Gomindano rankas. 1949 m. sausio 31 d. miestą užėmė Kinijos komunistų partijos vadovaujama Liaudies išsivadavimo armija. Tų pačių metų rugsėjo mėn. paskelbtas Kinijos Liaudies Respublikos sostine.

Pekinas apie 1921 m.
1989 m. Pekine, Tiananmeno aikštėje vyko studentų protesto demonstracijos už žmogaus teises ir laisves, kurias kariuomenė nuslopino jėga. Protestų metu žuvo keli šimtai demonstrantų.

Geografija
----------

Pekinas išsidėstęs Didžiosios Kinijos lygumos šiaurėje. Šiaurėje, šiaurės vakaruose ir vakaruose stūksantys kalnai gaubia miestą ir šiaurinę Kinijos žemės ūkio širdį nuo besidriekiančių dykumos stepių. Šiose kalnų grandinėse pastatyta Didžioji kinų siena, kuria siekta apsisaugoti nuo stepių klajoklių įsiveržimų. Donglingo kalnas, esantis vakarinėje miestą supančių kalnų grandinėje, yra aukščiausia Pekino viršukalnė. Jos aukštis – 2303 m. 

Miesto teritorija pietryčių kryptimi teka Čaobaihės, Jundinhės, Jumahės upės (visos Haihės intakai). Mijuno tvenkinys Čaobaihės upės aukštupyje yra pagrindinis miesto vandens šaltinis. Pekine driekiasi dalis Didžiojo Kinijos kanalo.

### Klimatas

Būdingas drėgnas ir šiltas klimatas, kuriam būdingos karštos ir drėgnos vasaros. Jas lemia Rytų Azijos musonas ir dažniausiai šaltos, vėjuotos ir sausos žiemos, kurias lemia didžiulis Sibiro anticiklonas.

|  **Pekine klimatas**  |
| --- |
| Mėnuo | Sau | Vas | Kov | Bal | Geg | Bir | Lie | Rgp | Rgs | Spa | Lap | Gru | Metinis |
| Vid. aukščiausia °C | 1 | 3 | 11 | 19 | 25 | 29 | 30 | 29 | 25 | 18 | 9 | 2  | 17 |
| Vid. žemiausia °C | −8 | −5 | 0 | 8 | 13 | 18 | 22 | 20 | 15 | 8 | 0 | −5  | 7 |
| Krituliai cm | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 7 | 22 | 17 | 5 | 1 | 1 | 0  | 63,7 |
| *Duomenys: Weatherbase 2007 m. vasaris* |

#### Oro kokybė

Didelė oro tarša pasireiškė tankiu smogu. Šiose nuotraukose, darytose 2005 m. rugpjūčio mėn. matyti Pekino oro kokybės pokyčiai.
Oro užterštumas Pekine dieną beveik penkiskart viršija Pasaulio sveikatos organizacijos standartus. Tai vienas labiausiai užterštų pasaulio miestų.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Senojo Pekino struktūra
Pekinas padalintas į 16 administracinių rajonų. Jie gali būti skirstomi į istorinį miesto centrą (oranžinė spalva), centrinius naujesnius rajonus (rožinė spalva), artimesnius priemiesčius (mėlyna spalva) ir tolimesnius priemiesčius (žalia spalva).

Pekino urbanizuotoji dalis užima 6 centrinius administracinius rajonus, iš kurių senasis Pekinas dalinamas į du: Sičengą ir Dongčengą. Senasis Pekinas yra išplanuotas grynai geometriškai, jame išskiriamas Vidinis miestas ir Išorinis miestas. Kadaise ši dalis buvo apjuosta siena, tačiau ji nėra išlikusi. 2-asis žiedinis kelias juosia senąjį Pekiną, o Metro 2-oji linija žymi senąją Vidinio miesto ribą.

|  |  |
| --- | --- |
| 

|  |
| --- |
| 

Dongčengas
Sičengas
Čaojangas
Haidianas
Fengtajus
Šidzingšanas
Mentougou
Fangšanas
Tongdžou
Šuni
Čangpingas
Dasingas
Pinggu
Huairou
Jančingas
Mijunas
 |

 |

Vidiniame mieste yra imperatoriaus miesto kompleksas (pietinė siena su vartais bei Tiananmenio aikštė), kurio centras – Uždraustasis miestas, t. y. Imperatoriaus rūmai (XV a. pradžia; dabartinis Guguno muziejus). Visos Vidinio miesto dalys sujungtos griežta rūmų, šventyklų ir kitų statinių sistema, kurie tam tikra tvarka išdėstyti iš pietų į šiaurę. Imperatoriaus miesto komplekse taip pat yra Taimiao šventykla („Protėvių paminėjimo šventykla", pastatyta 1420 m. perstatyta 1544 m.), „Trijų jūrų" parkai, tarp jų – Beihajaus parkas prie Beihajaus ežero kranto ir jame esančioje saloje; čia yra Baita pagoda („Baltoji pagoda", 1651 m.). Pekino administracinis ir politinis centras yra Tiananmenio aikštė, kurios vakaruose ir rytuose ir Kinijos liaudies deputatų rūmai, Kinijos revoliucijos muziejus, Kinijos istorijos muziejus (abudu pastatyti 1959 m.).

Išoriniame mieste yra Dangaus šventykla (1420–1530 m. perstatyta XVIII–XIX a.).

Aplinkui senąjį Pekiną išsidėstę keturi miesto rajonai, kurie neseniai buvo priemiesčiai, tačiau plečiantis miestui buvo sparčiai urbanizuoti. Tai yra Haidianas, Čaojangas, Fengtajus ir Šidzingšanas. Jie su senuoju Pekinu yra sujungti metro sistema.

Gyventojai
----------

2013 m. Pekino gyventojų skaičius savivaldybėje siekė 21,15 mln. iš kurių 18,25 gyveno miesto gyvenvietėse ir priemiesčiuose, 2,9 mln. – kaimo vietovėse. Miesto gyventojų skaičius nuolat auga. Nuo 1982 m. gyventojų skaičius pagausėjo daugiau nei dvigubai. Pekinas pagal gyventojų skaičių miesto gyvenvietėse yra trečias pagal dydį po Čongčingo ir Šanchajaus.

2010 m. surašymo duomenimis, beveik 96 % Pekino gyventojų yra haniai. Iš 800 000 sostinėje gyvenančių tautinių mažumų skaitlingiausi mandžiūrai (336 000), hujai (249 000), korėjiečiai (77 000), mongolai (37 000) ir tudziai (24 000).

Sportas
-------

2008 m. Pekine vyko XXIX vasaros olimpinės žaidynės. 2022 m. mieste vyks 2022 m. žiemos olimpinės žaidynės. Pekinas tapo pirmuoju miestu istorijoje, kuriame vyko tiek vasaros, tiek ir žiemos olimpinės žaidynės.

Miestai partneriai
------------------

Miestai, su kuriais Pekinas yra užmezgęs partnerystės ryšius:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Japonija Tokyo, Japonija *(nuo 1979 m. kovo 14 d.)*
* Jungtinės Amerikos Valstijos Niujorkas, JAV *(nuo 1980 m. vasario 25 d.)*
* Serbija Belgradas, Serbija *(nuo 1980 m. spalio 14 d.)*
* Peru Lima, Peru *(nuo 1983 m. lapkričio 21 d.)*
* Jungtinės Amerikos Valstijos Vašingtonas, JAV *(nuo 1984 m. gegužės 15 d.)*
* Ispanija Madridas, Ispanija *(nuo 1985 m. rugsėjo 16 d.)*
* Brazilija Rio de Žaneiras, Brazilija *(nuo 1986 m. lapkričio 24 d.)*
* Prancūzija Il de Fransas (Paryžius), Prancūzija *(nuo 1987 m. liepos 2 d.)*
* Vokietija Kelnas, Vokietija *(nuo 1987 m. rugsėjo 14 d.)*
* Turkija Ankara, Turkija *(nuo 1990 m. birželio 20 d.)*
* Egiptas Kairas, Egiptas *(nuo 1990 m. lapkričio 28 d.)*
* Indonezija Džakarta, Indonezija *(nuo 1992 m. rugpjūčio 4 d.)*
* Pakistanas Islamabadas, Pakistanas *(nuo 1992 m. lapkričio 8 d.)*
 | * Tailandas Bankokas, Tailandas *(nuo 1993 m. gegužės 26 d.)*
* Argentina Buenos Airės, Argentina *(nuo 1993 m. liepos 13 d.)*
* Pietų Korėja Seulas, Pietų Korėja *(nuo 1993 m. spalio 23 d.)*
* Ukraina Kijevas, Ukraina *(nuo 1993 m. gruodžio 13 d.)*
* Vokietija Berlynas, Vokietija *(nuo 1994 m. balandžio 5 d.)*
* Belgija Briuselis, Belgija *(nuo 1994 m. rugsėjo 22 d.)*
* Vietnamas Hanojus, Vietnamas *(nuo 1994 m. spalio 6 d.)*
* Nyderlandai Amsterdamas, Nyderlandai *(nuo 1994 m. spalio 29 d.)*
* Rusija Maskva, Rusija *(nuo 1995 m. gegužės 16 d.)*
* Prancūzija Paryžius, Prancūzija *(nuo 1997 m. spalio 23 d.)*
* Italija Roma, Italija *(nuo 1998 m. gegužės 28 d.)*
* Pietų Afrikos Respublika Gautengas, Pietų Afrikos Respublika *(nuo 1998 m. gruodžio 6 d.)*
 | * Kanada Otava, Kanada *(nuo 1999 m. spalio 19 d.)*
* Rumunija Bukareštas, Rumunija *(nuo 2005 m. birželio 21 d.)*
* Kuba Havana, Kuba *(nuo 2005 m. rugsėjo 4 d.)*
* Filipinai Manila, Filipinai *(nuo 2005 m. lapkričio 14 d.)*
* Jungtinė Karalystė Londonas, JK *(nuo 2006 m. balandžio 10 d.)*
* Etiopija Addis Ababa, Etiopija *(nuo 2006 m. balandžio 17 d.)*
* Naujoji Zelandija Velingtonas, Naujoji Zelandija *(nuo 2006 m. gegužės 10 d.)*
* Suomija Helsinkis, Suomija *(nuo 2006 m. liepos 14 d.)*
* Kazachstanas Astana, Kazachstanas *(nuo 2006 m. lapkričio 16 d.)*
* Izraelis Tel Avivas, Izraelis *(nuo 2006 m. lapkričio 21 d.)*
* Čilė Santjagas, Čilė *(nuo 2007 m. rugpjūčio 7 d.)*
* Portugalija Lisabona, Portugalija *(nuo 2007 m. spalio 22 d.)*
 |

Išnašos
-------

1. ↑  *Pekinas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
2. ↑  „Beijing". *World Book Encyclopedia. 2008*. Suarchyvuotas originalas 19 gegužės 2008. Nuoroda tikrinta 7 rugpjūčio 2008.
3. ↑  „Archived copy" 走进北京七大世界文化遗产 – 千龙网. *qianlong.com* (supaprastintoji kinų). 18 rugpjūčio 2014. Suarchyvuotas originalas 29 lapkričio 2014. Nuoroda tikrinta 21 lapkričio 2014.`{{cite web}}`: CS1 priežiūra: archived copy as title (link)
4. 1 2 3  *Pekino istorija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
5. ↑  „Pekinas". *People's Daily*. 2001 m. kovo mėn. Nuoroda tikrinta 2008-07-22.
6. ↑  „Weatherbase: Historical Weather for Beijing, China" (anglų). Weatherbase. 2007.
7. ↑  Macur, Juliet (2008-01-24), "Olympic Teams Vying to Defeat Beijing’s Smog", *The New York Times*
8. ↑

Nuorodos
--------

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Pekinas**

* Pekino vyriausybės svetainė (kinų k.)
* Pekino vyriausybės svetainė Archyvuota kopija 2010-08-13 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
* Pekino dangoraižių diagrama

|  |  |
| --- | --- |
| **Kinijos Liaudies Respublikos administracinės teritorijos** |  |
| **Provincijos**: Anhujus | Činghajus | Dziangsi | Dziangsu | Dzilinas | Džedziangas | Fudzianas | Gansu | Guangdongas | Guidžou | Hainanas | Hebėjus | Heilongdziangas | Henanas | Hubėjus | Hunanas | Junanas | Liaoningas | Sičuanas | Šandongas | Šaansi | Šansi | 
**Autonominiai regionai**: Guangsi | Ningsia | Tibetas | Sindziangas | Vidinė Mongolija
**Išskirtieji miestai**: Pekinas | Čongčingas | Šanchajus | Tiandzinas
**SAR**: Honkongas | Makao |