| Jono Jablonskio sodyba-muziejus |
| --- |
| Sodybos stuba iš kiemo pusės. |
| 

Jono Jablonskio sodyba-muziejusJono Jablonskio sodyba-muziejus

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 54°49′39″š. pl. 23°11′05″r. ilg.﻿ / ﻿54.82752°š. pl. 23.184816°r. ilg.﻿ / 54.82752; 23.184816Koordinatės: 54°49′39″š. pl. 23°11′05″r. ilg.﻿ / ﻿54.82752°š. pl. 23.184816°r. ilg.﻿ / 54.82752; 23.184816 |

 |
| Vieta | Šakių rajono savivaldybė |
| Seniūnija | Griškabūdžio seniūnija |
| Plotas | 16 781 m² |
| Registro Nr. | u. k. 10550 / 31136 / 31137 |

**Jono Jablonskio sodyba-muziejus** – kalbininko, kritiko, vertėjo Jono Jablonskio (1860–1930), pasirinkusio Rygiškių Jono slapyvardį, tėviškė, esanti Šakių rajono savivaldybėje, Griškabūdžio seniūnijoje, Rygiškių kaime. „Jablonskynės" sodyba su jame įsikūrusiu J. Jablonskio memorialiniu muziejumi pasiekiama iš Griškabūdžio miestelio pagal kelyje pastatytas rodykles (apie 3 km).

Rodyklė sodybos prieigose
Sodyba yra nacionalinės reikšmės kultūros paminklas, 1993 m. įrašytas į Kultūros vertybių registrą. Zanavykų kraštui XIX a. būdingos sodybos statinių kompleksą formuoja išlikusi stuba (gyvenamasis namas) ir klėtis su prieklėčiu, kurie buvo pastatyti XIX a. 4-ame ketvirtyje (1976 m. perstatyti). Sodybą supa pasodinti lapuočiai medžiai: ąžuolai, klevai, uosiai ir liepos, telkšo kūdra. Kieme auga brandus ąžuolas, vadinamas Rygiškių Jono ąžuolu. Šalia stubos pastatytas koplytstulpis „Mūsų kraštiečiui rašytojui kunigui Antanui Tatarei atminti". Sodyba įsikūrusi atviroje, lygioje vietovėje, supama dirbamų laukų.

Memorialiniame muziejuje eksponuojami kalbininko moksliniai darbai, šeimos, giminės nuotraukos, kita archyvinė medžiaga, taip pat skirta vietos žymiems iš šio krašto kilusiems žmonėms. Sodyboje rengiamos kaimo teatrų šventės, jaunųjų kanklininkų stovyklos, kiti renginiai.

Istorija
--------

J. Jablonskis gimė Kubilėlių kaime (netoli Kudirkos Naumiesčio). Sodyba buvo pačiame pasienyje, prie Šešupės. Dėl valdžios persekiojimų (tėvas padėdavo kontrabandininkams pereiti sieną) Jablonskiai persikėlė į Meištus prie Naumiesčio, o 1877 m. kai Jonui buvo 17 metų, – į Rygiškius prie Griškabūdžio. Tėvų sodyboje gyveno su pertraukomis 1877–1930 m. Čia jis buvo ilgiau apsistojęs 1885–1886 m. kai, baigęs Maskvos universitetą, negalėjo gauti darbo nei Lietuvoje, nei Rusijoje. Jis labai mėgo Rygiškius, iš šio kaimo žmonių sėmėsi gyvos kalbos pavyzdžių, kurie padėjo jo studijoms. Tėviškėje kalbininkas buvo retesnis svečias po 1890 m. kai vedė Konstanciją Sketerytę.

Suvalkiečių Jablonskių ūkis buvo vidutinio dydžio. Manoma, jog tuomet sodyboje stovėjo daugiau ūkinių pastatų, besirikiuojančių pagal keturias kiemo kraštines linijas: kluonas, tvartas, sandėliukas ir kt. Iš atsiminimų žinoma, jog sodyba visu perimetru buvo apsodinta medžiais.

* Sodybos klėtisSodybos klėtis
* J. Jablonskio bareljefas ant stubos sienosJ. Jablonskio bareljefas ant stubos sienos
* Stogastulpis A. Tatarei kiemeStogastulpis A. Tatarei kieme

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  „Kalbininko Jono Jablonskio sodyba". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Kalbininko Jono Jablonskio tėviškė-muziejus *griskabudziokc.lt*
3. ↑  Rygiškiuose kankliavo stovyklautojai *drg.l*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jono Jablonskio sodyba-muziejus** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* J. Jablonskio gimtinėje ir tėviškėje apsilankius *xxiamzius.lt* 2011/04/08
* Šakių rajono savivaldybė. Žymių žmonių sodybos Archyvuota kopija 2023-05-26 iš Wayback Machine projekto. *sakiai.lt*
* Jonas Jablonskis augo zanavykų žemėje *slaptai.lt*