recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **BM-21A BelGrad** |
| --- |
| **Tipas** | reaktyvinė salvinės ugnies kovos mašina |
| **Kūrėjas** |  |
| **Šalis** | Baltarusija Baltarusija |
| **Sukurta** | 1997 |
| **Gaminta** |  |
| **Gamintojas** |  |
| **Pagaminta vienetų** |  |
| **Naudota** | 2001- |
| **Charakteristikos** |
| **Ekipažas** | 6 |
| **Masė (t)** |  |
| **Kovinė masė (t)** |  |
| **Ilgis (m)** | 9,4 |
| **Plotis (m)** | 2,7 |
| **Aukštis (m)** | 3,35 |
|  |
| **Šarvo storis (mm)** |  |
| **Pagrindinis ginklas** | 40 vamzdžių raketų leistuvas |
| **Kalibras** | 122 mm |
| **Papildomi ginklai** |  |
|  |
| **Važiuoklė (formulė)** | 6×6 ratinė |
| **Kelio prošvaisa** |  |
| **Variklis** | TMZ-8424 dyzelis |
| **Variklio galia (AJ, (kW))** | 425 AJ |
| **Kuras** | dyzelinas |
| **Nuotolis plentu (km)** | 1200 |
|  |
| **Važiavimo greitis (km/h)** | 85 |
| **Plaukimo greitis (km/h)** |  |
| **Įveik.sienelės aukštis (m)** |  |
| **Įveik.griovio plotis (m)** |  |
| **Įveik.įkalnė** | 60° |

**BM-21A BelGrad** (rus. *БМ-21А БелГрад*) – 122 mm kalibro 40 vamzdžių Baltarusijos reaktyvinė salvinė kovos mašina, modernizuotas tarybinės salvinės sistemos BM-21 Grad variantas.

Bandymus praėjo 1997 m. į Baltarusijos kariuomenės ginkluotę priimta 2001 m. Pradinis pavadinimas buvo BM-21 Grad-1A (*БМ-21 Град-1А*).

Ginkluota 40 122 mm vamzdžių BM-21 Grad nevaldomų raketų leistuvu, kuris gali leisti visas BM-21 Grad mašinai skirtas raketas. Standartinė raketa yra 2,87 m. ilgio, 66 kg masės (kovinės galvutės - 19,18 kg), fugasinė skeveldrinė. Gali šaudyti ir padidinto nuotolio raketomis su kasetinėmis ar fugasinėmis skeveldrinėmis kovinėmis galvutėmis.
  
Salvės trukmė - 20 s. Šaudymo nuotolis - nuo 1,6 km iki 20,75 km.

BM-21A įrengta sunkvežimio MAZ-6317 su 6×6 važiuokle bazėje. Variklis - 425 AJ TMZ-8424 dyzelis. MAZ-6317 turi dukart ilgesnę platformą negu pradinio BM-21 bazė Ural-375D. Papildoma vieta kėbule panaudota pervežti antram šaudmenų komplektui.

BM-21A BelGrad užtaisymo sistema panaši į RM-70 užtaisymo sistemą. Automatiškai užtaisoma per 2 minutes, rankomis - per 7 min.

BelGradų baterija turi ir vado bei šaudmenų papildymo mašinų.

Nuorodos
--------

* BM-21A BelGrad

Iliustracijos:  Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
**Valstybės apdovanojimas** – aukščiausio valstybės pareigūno ar kito turinčio teisę apdovanoti pareigūno skiriamas ordinas, medalis ir kitoks pasižymėjimo ženklas, skiriamas valstybei nusipelniusiam asmeniui (kartais – kariniam daliniui, įstaigai, įmonei, miestui ar kitokiai gyvenvietei). Valstybės apdovanojimams priskiriamos ir valstybinės premijos, garbės vardai.

Istorija
--------

Pirmieji šiuolaikiniai materialūs pasižymėjimo ženklai – ordinai atsirado Kryžiaus žygių metu, kai dėl didelio atstumo nuo tėvonijos karinio dalinio (ordino) karo vadas savo karių negalėjo tradiciškai apdovanoti žemės valda. Skirtą ženklą pakeisti į žemę karys galėjo grįžęs iš žygio. XV-XVI a. kai skirtinių žemių gerokai sumažėjo, pasižymėjimo ženklus imta puošti auksu, sidabru, brangakmeniais ir jie tapo bižuterijos dalimi. Vienodu pasižymėjimo ženklu apdovanoti kavalieriai tapdavo to ženklo ordino nariais.

Lietuvos valstybės apdovanojimai
--------------------------------

Lietuvoje pasižymėję ir valstybei nusipelnę asmenys apdovanojami ordinais, medaliais, jiems suteikiamos Lietuvos valstybinės premijos, o kaip papildomas apdovanojimas – skiriama valstybės pensija.

Nuorodos
--------

* Valstybiniai apdovanojimai pasaulyje
**Józefas Achilas Puchała** (1911 m. kovo 18 d. Kosina – 1943 m. liepos 19 d. Borowikowszczyzna) buvo lenkų vienuolis pranciškonas iš Iwieniec ( Ivyanets ) vienuolyno, per Antrąjį pasaulinį karą nacių kankintas ir nužudytas ir popiežiaus Jono Pauliaus II birželio 9 d. paskelbtas palaimintuoju.

Jis gimė 1911 m. kovo 18 d. Franciškaus ir Zofijos Puchalų šeimoje ir tą pačią dieną buvo pakrikštytas. 1924 m. įstojo į Lvovo kunigų seminariją, 1932 m. gegužės 22 d. davė vienuolinius įžadus ir 1932 m. liepos 5 d. buvo įšventintas į kunigus.

Būdamas 16 metų buvo priimtas į pranciškonų ordiną. 1932–1937 metais Krokuvoje studijavo filosofiją ir teologiją. 1936 m. jis buvo įšventintas į vienuolius. Baigęs mokslus įstojo į Gardino pranciškonų vienuolyną. 1939 m. jis tapo antruoju vikaru Iveniece (Ivyanets).

Prasidėjus Antrajam pasauliniam karui buvo perkeltas į netoliese esantį kaimą Šv. Marijos Magdalietės parapijos klebonu. Po antinacinio sukilimo Iveniece 1943 m. birželio mėn. vietinius gyventojus suėmė vokiečiai. Nors Puchała turėjo galimybę, jis nusprendė nepabėgti ir liko su savo parapijiečiais.

„Operacija Hermann" buvo nacių operacija, skirta prieš Lenkijos pasipriešinimo judėjimą. Viena iš daugelio nacių teroro aukų buvo broliai pranciškonai Joseph Achilas Puchała ir Charles Herman Stępień, kurie buvo nukankinti. Popiežius Jonas Paulius II juos palaimintaisiais paskelbė 1999 m. tarp kitų 108 Antrojo pasaulinio karo kankinių.

1. ↑  Klauza, Karol (2003). *Więksi i mniejsi prorocy Europy Środkowo-Wschodniej XX wieku: materiały I i II Forum Teologów Europy Środkowo-Wschodniej, Lublin, 30 listopada-1 grudnia 2001 r. ; Lublin, 6-8 maja 2003 r*. Wydawn. KUL. ISBN 978-83-7363-133-5.
2. ↑  Bruno, Anthony Vincent (2018-08-22). *Courage*. Independent.

Šablonas:Authority control
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Acronicta rumicis** |
| --- |
| Rūgštyninis strėlinukas (Acronicta rumicis)Rūgštyninis strėlinukas (*Acronicta rumicis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Drugiai  *( Lepidoptera)* |
| Šeima: | Pelėdgalviai  *( Noctuidae)* |
| Pošeimis: | Strėlinukai  *( Acronictinae)* |
| Gentis: | *Acronicta*  *( Acronicta)* |
| Rūšis: | Rūgštyninis strėlinukas  *( Acronicta rumicis)* |

 |
| Binomas |
| ***Acronicta rumicis***Linnaeus, 1758 |

**Rūgštyninis strėlinukas** (*Acronicta rumicis*) – pelėdgalvių (*Noctuidae*) šeimos drugys. Lietuvoje dažna rūšis. Priekiniai sparnai rusvai pilki, su šviesesniais šešėliais. Prie išorinio pakraščio yra eilė neaiškių balsvų linijų, prie vidinio pakraščio – pusmėnulio formos balta dėmė. Užpakaliniai sparnai pilki, tamsiu išoriniu pakraščiu. Skraido dvi generacijos: gegužės – birželio ir liepos – rugpjūčio mėn. 

Vikšras iki 40 mm ilgio, rudai juodas, su raudonomis dėmėmis ant baltos šoninės juostos, plaukuotas. Plaukeliai ilgi ir ant karpelių susitelkę į kuokštelius. Gyvena ant įvairių žolinių augalų, ypač ant rūgštynių ir rūgčių. Žiemoja lėliukės.
**Valstybės iždas** - vyriausybės įstaiga, atsakinga už vyriausybės finansų valdymą, išlaidų planų įvairioms valstybės ministerijoms (pvz. sveikatos, švietimo, gynybos) sudarymą ir vidaus įplauką bei muitų ir akcizų mokesčių rinkimo priežiūrą. Be to, iždas rengia būsimų ekonominės veiklos lygių planus ir pataria finansų ministrui dėl metinio valstybės biudžeto.

Lietuvoje
---------

Valstybės iždas – Lietuvos Respublikos finansų ministerijos valdoma sistema, kuri apima šios ministerijos valdomą valstybės iždo bendrąją sąskaitą Lietuvos banke ir sistemas, leidžiančias įgyvendinti valstybės iždo funkcijas: kaupti valstybės iždo bendrojoje sąskaitoje valstybės piniginius išteklius ir juos išduoti, tvarkyti šių veiksmų apskaitą, atlikti kontrolę, rengti bei teikti atskaitomybę apie šiuos veiksmus, valdyti valstybės vardu prisiimtus įsipareigojimus išplatinus Lietuvos Respublikos Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašius paskolų sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, prognozuoti valstybės piniginių išteklių srautus, investuoti ar kitaip grąžintinai naudoti laikinai laisvus valstybės piniginius išteklius.

Nuorodos
--------

* Lietuvos valstybės iždo įstatymas
| Tanumshedėšved. *Tanumshede* |
| --- |
| *Tanumshedės bažnyčia* |
|  |
| 

TanumshedėTanumshedė

58°43′45″ š. pl. 11°19′05″ r. ilg.﻿ / ﻿58.72917°š. pl. 11.31806°r. ilg.﻿ / 58.72917; 11.31806﻿ (Tanumshedė)Koordinatės: 58°43′45″ š. pl. 11°19′05″ r. ilg.﻿ / ﻿58.72917°š. pl. 11.31806°r. ilg.﻿ / 58.72917; 11.31806﻿ (Tanumshedė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Švedijos vėliava Švedija |
| **Lėnas** | Vestra Jotalandas |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 1 597  |
| **Plotas** | 1,86 km² |
| **Tankumas** (2005) | 859 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Tanumshedė |

**Tanumshedė** − miestas Švedijoje, Vestra Jotalando lėne, Tanumo komunoje, 55 km į šiaurės vakarus nuo Udevalos.

Netoli Tanumshedės yra išlikusių bronzos amžiaus raižinių ant uolienų (Tanumo uolų raižiniai). Juose įvairiais motyvais buvo vaizduojami ginklai, valtys, gyvūnai, žmonės. Petroglifai labai gerai išsilaikę ir parodo mums Europos žmonių gyvenimą, jų tikėjimą bronzos amžiuje.

Istorija
--------

Tanumshedė iš pradžių buvo vadinamas *Hede*. Tai buvo mažas kaimelis. 1391 m. kaimelio pavadinimas buvo *Hæaedi* (nuo žodžio švartuotis). 1861 m. kaimelyje buvo atidarytas paštas, o stotis pavadinta *Hede*. Tačiau 1870 m. kaimelio pavadinimas buvo pakeistas į *Tanum*. 1903 m. įsitvirtino galutinis kaimelio pavadinimas − Tanumshedė.

Per Tanumshedę eina senasis *Karalių kelias* iš Norvegijos į Kopenhagą.

Nuorodos
--------

* Uolų menas Archyvuota kopija 2007-09-27 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
| Amazonės departamentas*Departamento de Amazonas* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Peru vėliava Peru |
| **Administracinis centras** | Čačapojasas |
| **Provincijų** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** (2017 m.) | 379 384 |
| **Plotas** | 39 249 km² |
| **Tankumas** (2017 m.) | 10 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Amazonės departamentas |

Utukambos slėnis
**Amazonės departamentas** (isp. *Departamento de Amazonas*, keč. *Amarumayu suyu*) – departamentas šiaurinėje Peru. Šiaurėje ribojasi su Ekvadoru, vakaruose – su Kachamarkos regionu, pietuose – su La Libertado, rytuose – su Loreto ir San Martino regionais. Administracinis centras – Čačapojasas.

Geografija
----------

Didžiąją regiono dalį užima Andų kalnų šlaitai (Kondoro Kordiljera), padengti drėgnaisiais tropikų miškais. Miškai užima net 72,93 % regiono teritorijos, tu tarpu kalnuotos vietovės tik 27,07 %. Kalnus raižo platūs upių slėniai: Maranjono slėnis, Utkubambos slėnis. Amazonės regione yra žemiausia Andų kalnų perėja (*Paso de Porculla*, 2144 m), jungianti pakrantę su Amazonijos sritimi. Klimatas šiltas, su ryškiu sausuoju ir drėgnuoju laikotarpiais. Svarbiausios upės: Maranjonas, Činčipė, Utkubamba, Imasa. Regione yra 3 pagal aukštį pasaulyje Goktos krioklys.

Ekonomika
---------

Amazonės regiono ekonomika paremta žemdirbyste ir gyvulininkyste. Svarbiausia auginama kultūra – ryžiai. Taip pat auginamos bulvės, kukurūzai, kviečiai, juka, kava, koka, miežiai, bananai, citrusai. Žvejyba, miškininkystė, turizmas. Yra ŠE ir HE (Čačapojase).

Administracinis skirstymas
--------------------------

Amazonės departamentas padalintas į 7 provincijas (skliaustuose – adm. centras):

* Bagva (Bagva)
* Bongara (Chumbilija)
* Čačapojasas (Čačapojasas)
* Kondorkanki (Santa Marija de Njeva)
* Luja (Lamudas)
* Rodriges de Mendosa (Mendosa)
* Utkubamba (Bagva Grandė)

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2003-08-02 iš Wayback Machine projekto.

| Peru departamentai | Peru State Flag |
| --- | --- |
| Ajakučas | Amazonė | Ankašas | Apurimakas | Arekipa | Chuninas | Huankavelika | Huanukas | Ika | Kachamarka | Kaljao | Kuskas | La Libertadas | Lambajekė | Lima | Loretas | Madre de Diosas | Mokegva | Paskas | Piura | Punas | San Martinas | Takna | Tumbesas | Ukajalis |
|  **Limos provincija nepriklauso nė vienam departamentui.** |
| Ambergasvok. *Amberg* |
| --- |
|        |
| *Miesto rotušė* |
|  |
| 

AmbergasAmbergas

49°26′40″ š. pl. 11°50′54″ r. ilg.﻿ / ﻿49.44444°š. pl. 11.84833°r. ilg.﻿ / 49.44444; 11.84833﻿ (Ambergas)Koordinatės: 49°26′40″ š. pl. 11°50′54″ r. ilg.﻿ / ﻿49.44444°š. pl. 11.84833°r. ilg.﻿ / 49.44444; 11.84833﻿ (Ambergas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Žemė** | Bavarija Bavarija |
| **Regionas** | Aukštutinis Pfalcas |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 43 715  |
| **Plotas** | 50,06 km² |
| **Tankumas** (2009) | 873 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Ambergas** (vok. *Amberg*) – miestas Vokietijoje, Aukštutiniame Pfalce.

Istorija
--------

Ambergo senamiestis.
*Amenbergo* vardu pirmą kartą paminėtas 1034 m. Viduramžiais jis tapo svarbiu prekybos centru, nes eksportavo geležies rūdą ir jos gaminius. 1269 m. kartu su Bambergu tapo Bavariją valdžiusių Vitelsbachų valda.

1329 m. miestas atiteko Vitelsbachų atšakai ir nebepriklausė Bavarijai. Nors geografiškai miestas priklausė katalikiškai Bavarijai, jame paplito protestantizmas. Ambergo valdovų bandymai jame platinti kalvinizmą nesusilaukė gyventojų palankumo.

1628 m. Ambergas vėl atiteko Bavarijai. Gyventojai turėjo priimti katalikybę arba palikti miestą. Daug šeimų persikėlė į Rėgensburgą ir Niurnbergą.

1796 m. rugpjūčio 24 d. netoli Ambergo 40 tūkst. austrų, vedami Karlo Liudviko, sumušė 35 tūkst. prancūzų, vadovaujamų Jean-Baptiste Jourdan.

Po Antrojo pasaulinio karo Amberge buvo amerikiečių armijos postas *Pond Barracks*, kuris minimas I.F.Stone knygoje „Požemiu į Palestiną". Postas buvo uždarytas 1992 m. jo pastatus vietinė bendruomenė panaudojo socialiniams būstams.

Miestai partneriai
------------------

* Vokietijos vėliava Vokietija, Bad Bergcabernas, Reino kraštas-Pfalcas
* Lenkijos vėliava Lenkija, Bistšica Klodzka (Habelšverdtas),
* Italijos vėliava Italija, Desencanas
* Prancūzijos vėliava Prancūzija, Perigė
* Graikijos vėliava Graikija, Trikala
* Čekijos vėliava Čekija, Usti nad Orlicis (Vildenšvertas)
|  |
| --- |
| **BK-7 Lietuva** |
|  |
| Sklandytuvas įamžintas pašto ženkle, 2003 m. |
|  |
| Tipas | sklandytuvas |
| Gamintojas | Prienų ESAG |
| Kūrėjas | Balys Karvelis |
| Pirmas skrydis | 1972 m. gruodžio 8 d. |
| Variantai | BK-7A, BK-7B, BK-7C |

**BK-7 Lietuva** – pirmasis lietuviškas stiklaplastinis konstrukcijos sklandytuvas. Jis vėliau tapo visų vėlesnių atviros klasės sklandytuvų „Lietuva" konstrukcijų LAK-9, LAK-10, LAK-12 prototipu. Sklandytuvo konstruktorius Balys Karvelis. Pastatytas 1972 m. Prienų Eksperimentinėje sportinės aviacijos gamykloje (ESAG).

Aerodinaminių savybių buvo siekiama gaminant tikslias liemens ir sparnų formas. Naudojant šalto kietėjimo epoksidines dervas, buvo formuojami trisluoksnės sandaros lukštai, atlikti stiklaplastinių mėginių bandymai, išbandytas stabilizatorius, liemens ir sparno statinis atsparumas. Siekiant aukštos paviršių kokybės, buvo bandomi įvairūs dažymo būdai ir dažai. Kabinos gaubtas buvo kokybiškai pagamintas iš organinio stiklo. Atliekant Pociūnų aerodrome bandomuosius skrydžius, sklandytuvas rodė geresnius duomenis nei tuometinis geriausias serijinis sovietinis sklandytuvas A-15.

Variantai
---------

* **BK-7A**. Sukurtas 1975 m. 2,20 m ilgesni sparnai, pagerinta aerodinaminė kokybė, sparnuose įmontuoti S-H tipo interceptoriai (oro stabdžiai) palengvinti tūpimą. Buvo pastatyti iškart trys egzemplioriai: vienas statiniams bandymams (sulaužymui), o kiti du – skraidymų bandymams.

* **BK-7B, BK-7C**. Sukurti 1976 m. vasario–balandžio mėn. Konstrukciniai patobulinimai: pašalintas uodegos parašiutėlis, pailgintas kabinos gaubtas, uodegos ratukas pakeistas ramsčiu, klasikinis aukščio vairas – valdomu stabilizatoriumi, panaudota eleronų ir užsparnių sinchronizacija, pakeista sparnų lonžeronų konstrukcija.

Techniniai duomenys
-------------------

Sklandytuvas vienvietis. Jo išaugęs sparnų ilgis įgalino pasiekti aerodinaminę kokybę iki 48–50. Iš 1000 m aukščio gali nusklęsti 50 km atstumą.

Nuorodos
--------

* Sklandytuvai „Lietuva": nuo BK-7 iki LAK-12
* BK-7 Lietuva sukūrimo istorija (*youtube.com*)
**Portugalijos civilinis kodeksas** (port. *Código Civil Português*) - Portugalijos Respublikos civilinis kodeksas, pagrindinis Portugalijos privatinės teisės šaltinis. Priimtas 1966 m. lapkričio 26 d. Įsigaliojo 1967 m. birželio 1 d. Parengė teisės mokslininkai. Rengiant pasižymėjo prof. Antunes Varela ir Vicount Seabra - civilinio kodekso variantų oponentai. 

Buvo atlikta daug patikslinimų ir pakeitimų, tačiau pagrindinė struktūra ir sąvokos lieka nepaliestos nuo 1967 m. Recepuotas
buvusioje portugalų valdytoje Macau teritorijoje (Kinija), Naujasis Makau civilinis kodeksas buvo priimtas 1999 m. su tokia pat struktūra, bet su daugybe pakeitimų, supaprastintas ir papildytas.

Struktūra
---------

Civilinį kodeksą (kaip ir Vokietijos BGB) sudaro 5 knygos:

* Bendroji dalis (*Parte Geral*)
* Prievolių teisė (*Direito das Obrigações*)
* Nuosavybės teisė (*Direito das coisas*)
* Šeimos teisė (Direito da Familia*)*
* Paveldėjimo teisė (*Direito das Sucessões*).

Bibliografija
-------------

* Nuno Picarra (eds.), Portuguese law. An overview, Almedina, Coimbra, 2007.
* Jorge Godinho, Macau business law and legal system, LexisNexis, Hong Kong, 2007.
* Jorge Godinho, The Macau Civil Code. dalinis vertimas (anglų k.)
**Jonas Hodelis** (1878 m. lapkričio 16 d. Domantuose, Seredžiaus apylinkėje, Jurbarko raj. – 1947 m. rugsėjo 7 d. Filadelfijoje, JAV) – vargonininkas, chorvedys, Prano Hodelio brolis.

Biografija
----------

Apie trejus metus Kaune pas Juozą Naujalį mokėsi vargonuoti. 1904 m. atvyko į JAV ir daug metų buvo Šv. Kazimiero lietuvių parapijos vargonininkas Filadelfijoje.

1913 m. suorganizavęs chorą, rengė koncertus, dalyvavo tautiniuose minėjimuose, statė R. Herberto, Miko Petrausko ir Stasio Šimkaus operetes, giedojo bažnyčiose. Taip pat vargonininkavo ir vadovavo chorams Dievo Motinos Sopulingosios parapijoje Karney, NY, nuo 1935 m. Šv. Petro ir Povilo parapijoje Tamqua, PA, ir Limericko, PA, parapijoje. Dirigavo jungtiniam chorui Lietuvių dienoje Pensilvanijoje.

Buvo vienas iš 1911 m. ALRK Vargonininkų sąjungos steigėjų ir aktyvus jos narys, taip pat šios sąjungos Niujorko-Niudžersio provincijos narys. 1911 m. gegužės 31 d. Baltimorėje vykusiame I seime išrinktas į Centro valdybą – pradžioje knygium, 1921–1926 m. Centro valdybos pirmininku. 1916 m. birželio 7 d. Filadelfijoje vykusiame ALRK VI Vargonininkų sąjungos seime parodė operetę „Silvija".

Harmonizavo lietuvių liaudies dainas ir kūrė savas: chorams „Šelpkime tėvynę", „Darbininkų himnas", „Šalia plento po kairės", „Sudiev, gėlele" ir kt.

Šaltiniai
---------

* Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
|  |
| --- |
| Amber Bondin |
|  |
| Biografija |
| Dar žinoma | Amber |
| Gimė | 1991 m. gegužės 26 d. (32 metai)  Kalkara, Maltos vėliava Malta |
| Žanrai | pop, R&B |
| Veikla | dainininkė |
| Instrumentai | vokalas |

**Amber Bondin** (g. 1991 m. gegužės 26 d. Kalkaroje), taip pat žinoma kaip **Amber** – Maltos dainininkė.

Atlikėja išgarsėjo, kai ji sudalyvavo „I.D." talentų šou, kuriame užėmė 2 vietą. 2010 metais su kūriniu „Take It Easy" užėmė 4 vietą „Malta Hit Song Contest" konkurse, o tais pačiais metais su kūriniu „Trid Taprezza" nugalėjo „Konkors Kanzunetta Indipendenza" konkurse.

2011 metais Amber dalyvavo Maltos 2011 m. „Eurovizijos" atrankoje su kūriniais „Touch Wood" ir „Catch 22". Pastaroji daina finale liko 13 vietoje. 2012 metais užėmė 3 vietą su kūriniu „Answer With Your Eyes", o 2013 ir 2014 metais užėmė 4 vietas su dainomis „In Control" ir „Because I Have You". 2012 m. atlikėja buvo „2012 m. Eurovizijos" dalyvio Kurt Calleja pritariančioji vokalistė. Šiuo metu atlikėja gyvena Kalkaroje.

Diskografija
------------

### Singlai

* 2009: *Take it easy*
* 2010: *Trid Taprezza*
* 2011: *Catch 22*
* 2011: *Touch Wood*
* 2012: *Answer with your eyes*
* 2013: *In Control*
* 2014: *Warrior*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Amber Bondin** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Amber Bondin svetainėje Last.fm

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Firelight  *„Coming Home"*** |  **Maltos atstovė Eurovizijoje**2015 | Po to:**Ira Losco  *„Walk on Water"*** |
**Jonas Gudmonas** (g. 1941 m. gruodžio 7 d. Laukodumoje, Kelmės valsčius) – Lietuvos grafikas, plakatistas.

Biografija
----------

1959–1960 m. mokėsi Kauno S. Žuko taikomosios dailės technikume, 1960–1966 m. – Lietuvos dailės institute. Nuo 1966 m. Lietuvos dailės instituto (nuo 1990 m. Vilniaus dailės akademija) dėstytojas, 1980–1990 m. prorektorius, 1976–1981 m. Dailės pedagogikos, 1991–1993 m. Foto – video katedros vedėjas. Nuo 1995 m. profesorius.

Kūryba
------

Sukūrė apie 300 plakatų („Ką darai, daryk gerai", „Prenumerata-1967", „Graži aplinka – darbinga nuotaika", „O tu sutvarkei savo kiemą?", visi 1966 m. „Kamerinės muzikos festivalis 1967", „Estradinės muzikos festivalis" 1979 m. „Kovo 8 d." 1983 m.). Jiems būdingi lakoniški, įtaigūs vaizdai, raiškus, savitas piešinys, ryškios, kontrastingos spalvos. Nuo 1991 m. iliustruoja ir apipavidalina vadovėlius. Nuo 1966 m. dalyvavo daugiau kaip 40 parodų Lietuvoje ir užsienyje, individuali paroda surengta Vilniuje 1972 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Regina Urbonienė. *Jonas Gudmonas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 260 psl.
Pasukama ambigrama su užrašu „ambigrama"
**Ambigrama** (lot. *ambi* – dvejopas + *gramma* – užrašas) – grafinė figūra, kurioje esantį žodį galima perskaityti daugiau nei iš vienos pusės.

Kartais ambigramos naudojamos ir tatuiruotėse. Pavyzdžiui, reperis *Method Man* turi tatuiruotę - ambigramą, kurią skaitant normaliai gaunamas žodis *Life* (gyvenimas), o kaip skaitai iš viršaus į apačią pasirodo žodis *Death* (mirtis).

Ambigramos spausdinamos Dan Brown romane *Angelai ir demonai*. Pirmajame Jungtinės Karalystės leidime ant viršelio ambigrama buvo užrašytas knygos pavadinimas *Angels & Demons*.

Ambigramų rūšys
---------------

Ambigramos skirstomos į kategorijas:

Pasukama ambigrama su užrašu „Vikipedija"
### Pasukamos

Ambigramos, kuriose esantį tekstą galima dar kartą perskaityti pasukus piešinį nustatytu kampu. Dažniausiai piešinį reikia pasukti 180°, nors egzistuoja ir tokių ambigramų, kurias reikia pasukti, pavyzdžiui, 90 ar 45 laipsnių kampu.

Veidrodinė ambigrama su užrašu „Wiki"
### Veidrodinės

Ambigramos, kurias perlenkus identiškai sutampa visi kontūrai.

### Grandininės

Ambigramos, kuriose vienas ar keli žodžiai yra sujungiami, kad sudarytų grandinę. Žodžius, kaip ir pasukamose ambigramose galima skaityti pasukart piešinį.

### 3 matmenų

3 matmenų ambigramos, į kurias žiūrint iš skirtingų pusių matomos skirtingos raidės.

### Du viename

Ambigramos, kurios neturi simetrijos ašies, bet jose galima įžvelgti du žodžius

Nuorodos
--------

* Ambigramų rūšys su aprašymais Archyvuota kopija 2005-04-09 iš Wayback Machine projekto.
* 01101001 ambigramos
* Brett J. Gilbert ambigramos Archyvuota kopija 2006-01-07 iš Wayback Machine projekto.
* 3 matmenų ambigramų generatorius internete
* Ambigramas de Alberto Portacio
| ***Amazonės*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | The Amazons |
| Kilmės šalis |  Italija Prancūzija Ispanija |
| Režisierius | Terence Young |
| Scenaristas (-ai) | Massimo De RitaArduino MaiuriSerge de la Roche |
| Metai | 1973 |
| Žanras | nuotykių |
| Trukmė | 105 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Amazonės** (angl.  *The Amazons*) – 1973 m. režisieriaus Terence Young sukurtas veiksmo filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

* Alena Johnson
* Sabine Sun
* Rosanna Yanni
* Helga Line
* Malisa Longo
* Luciana Paluzzi
* Angelo Infanti

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Priešistoriniai laikai, moterys ir vyrai gyvena atskirai. Naujoji amazonių genties karalienė veda moteris į susitikimą su graikų gentimi giminės pratęsimui. Joms grįžtant, moteris užpuola kita vyrų gentis, tačiau šioms pavyksta puolimą atremti. Pastarieji apsupa amazonių kaimą ir surengia pasalą, tuo tarpu genties karalienė supranta esanti nėščia. Kadangi gentis pasilieka tik gimusias mergaites, o berniukus nužudo, karalienė, negalėdama apsispręsti, slapta vyksta pas graikų lyderį, kurį mano esant vaiko tėvą, o pastarasis siūlo jai palikti amazones ir iškeliauti kartu su juo ir vaiku...
Minas Tirith (Sargybos bokštas)| Kiti pavadinimai | Minas Anor (Besileidžiančios saulės bokštas)
Baltasis miestas
Karalių miestas |
| Aprašymas | Gondoro karalių bei jų pasekėjų sostas, karalystės centras |
| Vieta | Gondoras |
| Įkūrėjas | Anárionas |
| Valdovas | Gondoro karaliai bei jų įpėdiniai |
| Įkūrimo data | Pastatytas II a. 3320 |

**Minas Tirith** (Sindarin: /ˈminas ˈtiriθ/), iš pradžių vadintas **Minas Anor** – fantastinis miestas ir pilis J. R. R. Tolkino legendose apie Viduržemį. Jis buvo sutvirtintas ir pertvarkytas į Gondoro karalystės karinį miestą-sostinę Antrojo Amžiaus pabaigoje. Iš pradžių Minas Tirith buvo pastatytas, siekiant apsaugoti ankstesniąją sostinę, Osgilijatą, nuo karinių antpuolių iš vakarų, tačiau vėliau perėmė sostinės titulą iš Osgilijato, kai šis buvo sunaikintas karo metu.

Gendalfas, atvykstantis į Minas Tirith miestą.
Dažnai Minas Tirith vadinamas **Baltuoju Miestu** (nors šio pavadinimo nėra knygose) ir **Karalių miestu**. Rohano gyventojai retkarčiais išversdavo šio miesto pavadinimą į savo kalbą – **Mundburg**. *Žiedų valdovo* veiksmo kulminacijoje šis miestas yra labai stipriai puolamas Mordoro karių ir įvyksta lemiamas mūšis.

Išnašos
-------

1. ↑  Walter Scheps; Agnes Perkins & Charles Adolph Huttar (1975), *A Tolkien Compass: Including J. R. R. Tolkien's Guide to the Names in The Lord of the Rings*, Open Court Publishing, p. 129, ISBN 978-0-87548-303-0
*Kitos reikšmės – Aluminė (reikšmės).*

| Aluminė*Aluminé* |
| --- |
| *Aluminės miestelio pakraštys* |
|  |
| 

AluminėAluminė

39°14′0″ p. pl. 70°55′0″ v. ilg.﻿ / ﻿39.23333°š. pl. 70.91667°r. ilg.﻿ / 39.23333; 70.91667﻿ (Aluminė)Koordinatės: 39°14′0″ p. pl. 70°55′0″ v. ilg.﻿ / ﻿39.23333°š. pl. 70.91667°r. ilg.﻿ / 39.23333; 70.91667﻿ (Aluminė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Argentinos vėliava Argentina |
| **Provincija** | Neukeno provincija Neukeno provincija |
| **Departamentas** | Aluminės departamentas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1915 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2001) | 3 720  |
| **Altitudė** | 985 m |
|  |
| **Tinklalapis** | www.alumine.gov.ar |
|  **Vikiteka** | Aluminė |

**Aluminė** (isp. *Aluminé*) – miestelis pietinėje Argentinoje, Neukeno provincijos rytuose, Andų kalnų slėnyje, prie Aluminės upės. Departamento centras. 3,7 tūkst. gyventojų.

Vietovė gyvenama nuo 1884 m. tačiau oficialiai pripažinta 1915 m. spalio 20 d. Mieste ir jo apylinkėse gyvena indėnų mapučių. Miesto pavadinimas kilo iš mapudungunų kalbos ir reiškia „žvilgantį baseiną". Verčiamasi turizmu (ypač plaukiojimu kalnų upėmis), žemės ūkiu.

Iš Aluminės keliai veda į Andų Chuniną ir Čilę (per Maljin de Ikamos perėją).
Koordinatės: 17°32′0″ p. pl. 149°50′0″ v. ilg.﻿ / ﻿17.53333°š. pl. 149.83333°r. ilg.﻿ / 17.53333; 149.83333

Nameliai ant polių Moorėjos rife
Kuko įlanka
**Moorėja** (pranc. *Moorea*) – sala Prancūzijos Polinezijoje, Draugijos salyne (Priešvėjinėse salose), 17 km į šiaurės vakarus nuo Taičio. Įeina į Moorėjos-Majao komuną. Plotas 134 km². Gyvena 14,7 tūkst. gyventojų (2002 m.). Gyventojų tankumas – 110 žm./km².

Sala vulkaninės kilmės. Jos centrinėje dalyje iškilęs kalnų masyvas (aukštis iki 1207 m, Tohiea k.). Nuo Taičio atskirta 17 km pločio ir 1500 m gylio sąsiauriu. Šiaurinėje pakrantėje įsiterpia dvi įlankos: Kuko ir Opunohu. Sala apsupta koralinių rifų. Būdingi drėgnieji tropiniai miškai.

Salą 1767 m. atrado britų jūrininkas Samuel Wallis.

Moorėjos saloje yra Moorėjos oro uostas, iš kurio skrydis į Taitį trunka 7 minutes. Kelionė keltu iš Vaiare į Papeetę užtrunka 30 minučių.

Svarbiausia salos ūkio šaka – turizmas. Taip pat auginami ananasai, persikai. Žvejyba.

Nuorodos
--------

* Murea-Maiao komunos tinklalapis Archyvuota kopija 2006-10-04 iš Wayback Machine projekto.
* Nuotraukų galerija Archyvuota kopija 2014-01-04 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Moorėja** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Vladislovas Mykolas Zaleskis
**Vladislovas Mykolas Zaleskis** (taip pat *Zaleckis*, lenk. *Władysław Michał Bonifacy Zaleski*; 1852 m. gegužės 26 d. Veliuonoje – 1925 m. spalio 5 d. Romoje) – Romos katalikų kunigas, apaštališkasis nuncijus Indijoje, Antiochijos lotynų patriarchas.

Biografija
----------

Vladislovas Mykolas gimė Veliuonos dvare, buvo Leono ir Gabrielos Zaleskių sūnus. Kadangi Vilniuje lenkiškų mokyklų nebuvo, pradžios mokslų mokėsi privačiai, vidurinę mokyklą baigė Kaune. 1880 m. įstojo į Varšuvos teologijos seminariją, o 1881 m. išvyko tęsti studijų į Popiežiškąjį Grigaliaus universitetą Romoje. Universitetą baigė 1885 m. įgydamas daktaro laipsnį ir diplomatinį išsilavinimą.

1892 m. buvo paskirtas Tėbų arkivyskupu, o 1916 m. – tituliniu Antiochijos lotynų patriarchu. Jis ypatingai pasižymėjo būdamas apaštaliniu delegatu (artimiausias atitikmuo šioms pareigoms – nuncijus) Indijoje. *De facto* jo atsakomybėje buvusi teritorija siekė nuo Afganistano šiaurėje iki Ceilono (dabartinės Šri Lankos) pietuose, apėmė visą Indiją, taigi, ir dabartinį Pakistaną bei Bangladešą, taip pat Birmą. Oficiali jo rezidencijos vieta buvo Kandžio miestas Šri Lankoje, tačiau jis daug keliavo, aplankė Kiniją, Japoniją, Filipinus.

Tarp žymesnių jo darbų pirmiausia reikia paminėti Kandžio mieste įsteigtą ir pastatytą, iki šiol veikiančią kunigų seminariją. Popiežiaus įgaliotas, jis steigė naujas vyskupijas, šventino vyskupus. Buvo poliglotas, be pagrindinių Europos kalbų išmoko ir vietines tamilų bei sinhalų. Domėjosi botanika, rinko augalų pavyzdžius, kurie vėliau labai pasitarnavo mokslininkams Europoje. Parašė daug įvairaus pažintinio pobūdžio knygų, kurios buvo publikuotos lenkų, prancūzų, anglų ir italų kalbomis. Pelnė „Indijos apaštalo" vardą.

Grįžęs į Romą, buvo paskirtas tituliniu Antiochijos lotynų patriarchu. Ten gyveno iki mirties 1925 m. spalio 5 d.

Buvo labai pamaldus Marijai Gailestingajai Motinai. Kandyje, netoli kuriamos seminarijos, pastatė nedidelę koplyčią, kurioje buvo saugoma Aušros Vartų Švč. Mergelės Marijos, Gailestingosios motinos, paveikslo kopija, ten daug meldėsi. Vėliau paveikslas buvo perkeltas į greta įsteigtą parapiją ir joje gerbiamas iki šiol.

Tikėtina, kad Vilniaus katedros vienoje koplyčių esanti Mykolo Liubičiaus Zaleskio (1744–1816) epitafija skirta jo giminaičiui..

Bibliografija
-------------

* Ladislas M. Zaleski, The Apostle St. Thomas in India. History, Tradition and Legend, Mangalore (Karnataka), 1912
* Ladislas-Michel Zaleski, The Saints of India, 1915

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vladislovas Mykolas Zaleskis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Gerald H. Anderson, ed. (1999). *Biographical Dictionary of Christian Missions*. p. 760. ISBN 9780802846808.
2. ↑   Patriarch Wladyslaw Michal Zaleski
3. ↑   Archyvuota kopija 2014-03-10 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑   Archyvuota kopija 2013-07-09 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑   Mykolo Lubičio Zaleskio epitafija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Morandi |
|  |
| Biografija |
| Kilmė |  Rumunija |
| Žanrai | Dance |
| Aktyvumo metai | 2004 – dabar |
| Nariai |
| Marius MogaAndreas Tefas Ropcea |

**Morandi** – rumunų muzikos grupė, kurios nariai yra Marius Moga bei Andreas Tefas Ropcea (dar žinomas kaip Randi). Grupės pavadinimas buvo sukurtas panaudojus dvi paskutines Marius Moga pavardės raides bei Randi slapyvardį, taip sudarant MoRandi.

Istorija
--------

Morandi populiari ne tik Rumunijoje, singlas „Beijo" 2005 m. vasarą buvo gerai įvertintas kai kuriuose Europos muzikos topuose, pavyzdžiui, MTV Europe Chart ir World chart express. 2005 metų Rumunijos MTV muzikos apdovanojimuose Morandi buvo nominuoti 'best Romanian act' kategorijoje, nors apdovanojimo laimėti jiems nepavyko.
2006 metų Rumunijos MTV apdovanojimuose Morandi laimėjo „Geriausios dainos" apdovanojimą (Beijo) ir geriausio vaizdo klipo apdovanojimą (Falling Asleep).

Morandi laikoma vienu sėkmingiausių muzikos projektų Rumunijoje, viešumoje pasirodžiusi 2004 metais. Pirmasis siglas aglų kalba 'Love me' buvo išleistas nesitikint sulaukti tokio populiarumo. Tačiau dainos nenustojo groti radijo stotys, jai taip pat pavyko užkopti į aukščiausias topų vietas, vaizdo klipas sulaukė galybės komplimentų. Tuomet Morandi komanda nusprendė tęsti savo veiklą, kaip vėliau paaiškėjo, labai sėkmingai.

Tuomet buvo išleistas albumas pavadinimu „Reverse". Neįprastas skambesys buvo sukurtas panaudojus panašius balso įrašus kuriant visas vienuolika dainų. Publika, sužinojusi jog dainos kuriamos Rumunijoje, pradėjo dar labiau domėtis grupe.

Jau dvi naujausio albumo „N3XT" dainos tapo populiariais singlais, kuriems buvo sukurti vaizdo klipai („Afrika" ir „Angels"). Pastarasis vaizdo klipas dažnai vadinamas vienu geriausių Rumunijos muzikos istorijoje.

2008 m. grupė laimėjo geriausios Rumunijos atlikėjų titulą MTV Europos muzikos apdovanojimuose.

Diskografija
------------

### Morandi albumai

1. Reverse (2005);
2. Mind Fields (2006);
3. N3XT (2007).

### Morandi singlai

1. Love Me (2005);
2. Beijo (2005);
3. Falling Asleep (2006);
4. A La Lujeba (2006);
5. Oh La La (2006);
6. Afrika (2007);
7. Angels (2007).
8. Colors
Geltonasis žiedvoris (*Misumena vatia*) ant baltų vainiklapių
Geltonasis žiedvoris (*Misumena vatia*) ant žalios skrotelės
Musinis ofris (*Ophrys insectifera*)
**Mimikrija** – reiškinys, kai organizmas savo spalva ir forma yra panašus į kitos rūšies organizmą arba negyvą daiktą, dėl ko jo gebėjimas išgyventi būna didesnis. Tai specialus prisitaikymo būdas, kai augalas arba gyvūnas (**mėgdžiotojas**) supanašėja su kitu augalu, gyvūnu ar kitokiu objektu (**modeliu**).

Mimikrija padeda gyvūnams apsisaugoti nuo plėšrūnų arba plėšrūnams suklaidinti grobį.

Mimikrija skiriasi nuo slepiamosios spalvos turėjimo. Pvz. tai, kad baltosios meškos yra sunkiai pastebimos snieguose, yra ne mimikrija. O tai, kad kai kurių rūšių tropinės medžiuose gyvenančios varlės nejudėdamos primena prilipusį paukščio išmatų gabalėlį, yra mimikrija. Kai kurios rūšys, pvz. chameleonai ar varlės gali keisti savo spalvą priklausomai nuo aplinkos. Toks spalvos keitimas vadinamas *homochromija*, bet tai irgi ne mimikrija.

Kai kurie nepavojingi gyvūnai yra labai panašūs į pavojingesnes rūšis, pvz. nenuodingos gyvatės gali būti panašios į labai nuodingas gyvačių rūšis. Daug vabzdžių, neturinčių kitų apsaugos priemonių, yra panašios spalvos kaip ir geluonį turintys vabzdžiai.

Antigenų mimikrija
------------------

Kai kurios bakterijų ir kitų mikroorganizmų rūšys sugeba savo paviršiuje pamėgdžioti makroorganizmo molekules ar jų fragmentus. Dėl to žmogaus ar kito bakterijos šeimininko imuninė sistema pripažįsta jas kaip „savas" ir nepradeda atsako į infekciją.

Augalų mimikrija
----------------

Augalai ofriai mimikriją pritaikė dauginimuisi – jų žiedai panašūs į Eucera genties bičių pateles, o skleidžiamas panašus kvapas privilioja bičių patinėlius.

Vorų homochromija
-----------------

Kai kurios vorų rūšys sugeba pakeisti kūno spalvą ir prisitaikyti prie aplinkos. Geltonojo žiedvorio (*Misumena vatia*) lytiškai subrendusių patelių spalva labai varijuoja: ant geltonų žiedų aptinkami vorai su geltonu pilveliu, ant baltų žiedų – su baltu, ant dobilų – su raudona dėme ant pilvelio. Spalvų įvairovė tokia didelė, kad kai kurie autoriai šiuos spalvinius variantus laikė atskiromis rūšimis. Šis persidažymas vyksta negreitai, o trunka apie 3 dienas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mimikrija (VLE)

Nuorodos
--------
Sultono Hasano mečetės Kaire (XIV a.) kibla. Niša centre − mihrabas, dešiniau jos − minbaras
**Minbaras** – sakykla musulmonų šventyklose − mečetėse. Pagamintas iš medžio, akmens arba iš abiejų medžiagų. Tai buvo didžiausias, o kartais ir vienintelis, baldas mečetėje. Didelėse ir šiuolaikinėse mečetėse minbaras yra architektūrinė struktūra, pritaikyta pagal mečetės mastelį.

Minbaras kildinamas iš teisėjo kėdės senovės arabų kultūroje. Pirmasis minbaras datuojamas apie 628−631 m. ir jį užsakė Mahometas mečetei Medinoje. Tai buvo medinė kėdė su dviem laipteliais, iš kurios Mahometas sakė pamokslus tikintiesiems. Pirmieji arabų kalifai priimdavo pagarbą sėdėdami šiame krėsle. Umajadų kalifas Muavija I 670 m. šiam minbarui pastatė 6 pakopų platformą. Umajadų laikotarpio metu valdovai ir jų vietininkai iš minbarų skelbdavo svarbius pranešimus ir sakydavo penktadienio pamokslą tikintiesiems. Minbarai buvo pastatyti beveik visose mečetėse, labai retai daugiau nei po vieną vienetą. Minbaras beveik visada statomas prie kiblos sienos, mihrabo dešinėje. Minbarai taip pat buvo statomi kai kurių medresių susirinkimų salėse ar piligrimų susirinkimo vietose, pavyzdžiui, apie Meką. Labiausiai paplitusi minbaro forma yra trikampės formos statinys su platforma viršuje, į kurią veda siauri laipteliai. Tiek laipteliai, tiek platforma būna su ranktūriais. Ankstyvaisiais islamo religijos plitimo metais minbarai buvo kilnojami, o kai kurie su ratukais. Kai nebūdavo sakomi pamokslai šie minbarai buvo perkeliami iš mečetės į sandėlį. Tokios formos minbarai dar naudojami Magribe ir Rytų Afrikoje. Paprastai šiuolaikiniai minbarai yra stacionarūs. Ankstyviausias išlikęs minbaras yra Kairuano didžiojoje mečetėje (apie IX a. vidurys) Tunise. Minbarai buvo dekoruojami medžio drožybos kūriniais, kartais dramblio kaulu, inkrustuojami pusbrangiais akmenimis.

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Minbaras** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Jonathan M. Bloom, Sheila S. Blair. *The Grove Encyclopedia of Islamic Art and Architecture*. Oxford University Press Inc. 2009, p. 534−535
* Doğan Kuban. *The Mosque and Its Early Development*. BRILL, 1974, p. 4−5
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Moravicė |
| --- |
| Moravicės ištaka Moravicės ištaka |
| **Ilgis** | 100,5 km |
| **Baseino plotas** | 899,9 km² |
| **Vidutinis debitas** | 7,82 m³/s |
| **Ištakos** | Hruby Jesenykas |
| **Žiotys** | Opava |
| **Šalys** | Čekija |
|  |
|  **Vikiteka** | Moravicė |

**Moravicė** (ček. *Moravice*) – upė Čekijos Respublikoje, dešinysis Opavos intakas. Išteka iš Hruby Jesenyko kalnų grandinės 1135 m aukštyje ir teka 100,5 km į pietryčius. Netoli Opavos miesto įteka į Opavos upę. Moravicė iš dalies formuoja istorinę ribą tarp Moravijos ir Silezijos.

Didžiausias intakas – Hvoždnicas.

Prie Moravicės įsikūrę šie miestai:

* Mala Moravka
* Dolny Moravicė
* Bridilčna
* Kružberkas
* Janksė Koupelė
* Moravicės Hradecas
* Opavijos Branka
* Opava

Koordinatės: 49°55′38.5″ š. pl. 17°56′45.5″ r. ilg.﻿ / ﻿49.927361°š. pl. 17.945972°r. ilg.﻿ / 49.927361; 17.945972
| Ruhrstadion |
| --- |
|  |
| Vieta | Bochumas, Vokietija |
| Atidarytas | 1911 m. spalio 8 d. |
| Renovuotas | 1997 m. |
| Savininkas | VfL Bochum |
| Operatorius | VfL Bochum |
| Paviršius | Žolė |
| Talpa | 31 328 vietos |
| Lauko matmenys | 105 x 68 m |
| Nuomininkai | VfL Bochum (1938–)TuS Bochum(1919–1938 m.)SuS Bochum(1911–1919 m.) |

**Ruhrstadion** (dar žinomas kaip *rewirpowerSTADION* dėl rėmėjo) yra futbolo stadionas Bochume, Vokietijoje. Talpina 31 328 žiūrovus. Namų rungtynes žaidžia VfL Bochum futbolo klubas.

Stadiono vietoje futbolas buvo žaidžiamas nuo 1911 m. VfL Bochum (prieš tai vadinosi *TuS Bochum*) pirmas varžybas sužaidė prieš *VfB Hamm*. Jų atėjo pasižiūrėti apie 500 žiūrovų. Klubas pasistatė stadioną 1921 m.

Vietų skaičius buvo padidintas. Darbai buvo pradėti 1976 m. kovą ir tęsėsi iki 1979 m. liepos. Techniškai ši rekonstrukcija yra *perstatytas stadionas*, bet oficialiai skaitoma, kaip stadiono vietų padidinimas. Pirmosios varžybos buvo sužaistos 1979 m. liepos 21 d. prieš SG Wattenscheid 09.

2006 m. penkeriems metams buvo pervadintas į *rewirpowerSTADION*.

Koncertai
---------

Stadione 1983 m. birželio 15 d. *Serious Moonlight Tour* turo metu, koncertavo anglų dainininkas David Bowie.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2011-04-28 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Rūro stadionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* VfL Bochum oficiali svetainė
**Minardi**|  |
| Pilnas pavadinimas | Minardi F1 Team |
| Komandos bazė | Faenza, Italija |
| Komandos vadovai | Giancarlo MinardiPaul Stoddart |
| Pilotai | ItalijaPierluigi MartiniBrazilijaTarso Marques IspanijaFernando AlonsoItalijaGiancarlo FisichellaItalijaJarno Trulli |
| Debiutavo | 1985, Brazilijos GP |
| Dalyvavo GP | 345 |
| Čempionai |   |
| Konstruktorių įskaita: | 0 |
| Pilotų įskaita: | 0 |
| Laimėta GP | 0 |
| Pole pozicijos | 0 |
| Greičiausių ratų | 0 |
| Paskutinis sezonas | 2005 Kinijos GP m. |
|

**Minardi** buvo Formulės 1 komanda iš Italijos. Ji buvo įkurta 1979 m. Giancarlo Minardi. Formulėje 1 ji dalyvavo nuo 1985 m. iki 2005 m. sezono. 2001 m. norint išgelbėti komandą nuo bankroto, ji buvo parduota Australijos verslininkui Paul Stoddartui, kuris jai vadovavo 5 metus iki 2005 m. Po to ji buvo parduota Red Bull Racing kompanijai, kuri ją pervadino į Scuderia Toro Rosso.

Rekordai
--------

Per visą Formulėje 1 praleistą laiką ekipa surinko 38 taškus (pagal naująją sistemą jų būtų 126). 16 iš jų (32 pagal naująją sistemą) buvo surinkti pirmojo komandos piloto Pierluigi Martini. Martini taip pat pasiekė vienintelį komandos startą iš pirmosios eilės: 1990 m. JAV GP kvalifikacijoje jis startavo iš antrosios vietos. Taip pat pilotas pasižymėjo 1989 m. kai vieną ratą buvo lyderis Portugalijos GP metu. Deja, be šių rezultatų komanda negali pasigirti nors viena pergale. Geriausias jos rezultatas buvo tris kartus pasiekta 4 vieta: Martini dukart 1991 m. ir Christian Fittipaldi 1993 m.

Paskutinis Minardi bolidas PS05
Nors ekipa visada turėjo patį mažiausią biudžetą Formulėje 1, ji sugebėjo išauginti tokius žymius lenktynininkus kaip Alessandro Nannini, Giancarlo Fisichella, Jarno Trulli, dukart pasaulio čempioną Fernando Alonso, IndyCar serijos laimėtojus Christianą Fittipaldi ir Alex Zanardi.

Ekipos savininkai
-----------------

* Savininkai

Paskutinis Minardi savininkas Paulas Stoddartas
* + 1985–2000 Giancarlo Minardi
		- 1996 Flavio Briatore – bendrasavininkas
		- 1996–2000 Gabriele Rumi – bendrasavininkas
	+ 2001–2005 Paul Stoddart
* Technikos direktoriai
	+ 1985–1988 Giacomo Caliri
	+ 1989–1995 Aldo Costa
	+ 1996–1998 Gabriele Tredozi
	+ 1999–2000 Gustav Brunner
	+ 2001–2005 Gabriele Tredozi

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Minardi** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali Minardi svetainė Archyvuota kopija 2008-08-27 iš Wayback Machine projekto.
**BGS skystis**, *BGS mišinys* (rus. *жидкость БГС, смесь БГС*) – tarybinis 1941 m. sukurtas padegamasis mišinys, skirtas padegamiesiems buteliams ir fugasiniams liepsnosvaidžiams užtaisyti.

Mišinį 1941 m. antroje pusėje sukūrė trečiojo rango karo inžinierius K. Soldadzė. Mišinį sudaro lengvoji benzeno frakcija, žalia alyva, OP-2 (rus. *ОП-2*) milteliai. 1942 m. sausį buvo pagaminta bandomoji skysčio partija. Mišinys pasirodė tinkamas, be to, jis buvo 3-4 kartus pigesnis už benziną. Mišinį priėmė ginkluotėn.

Kuprininiams liepsnosvaidžiams BGS tiko tik praskiestas benzinu. BGS pasižymėjo nepakankamu tirštumo stabilumu. Einant laikui jis skystėjo, todėl liepsnosvaidžio čiurkšlės šūvio nuotolis mažėdavo. Be to, mišinio tirštumas priklauso nuo oro temperatūros. Oro temperatūrai pasikeitus 10 °C BGS skysčio tirštumas keičiasi 50 %. Vasarą BGS mišinys galėjo būti laikomas tik 2 mėnesius, žiemą - iki 4-5 mėnesių. Tirštumą reguliavo keisdami OP-2 miltelių kiekį (nuo 3 iki 9 kg į 100 litrų mišinio). Kuo aukštesnė oro temperatūra, tuo daugiau reikėdavo tirštiklio miltelių.

Nuorodos
--------

Арсенал: Коктейли смерти. Archyvuota kopija 2009-04-01 iš Wayback Machine projekto.
Bušveldo intruzijos schema su kasyklomis
**Bušveldo intruzija** – didelė magminė intruzija Pietų Afrikoje. Vienas didžiausių rudos telkinių Žemėje. Joje yra didžiausi platinos grupės metalų (platina, paladis, osmis, iridis, rodis, rutenis) ištekliai planetoje. Dideli kitų metalų geležies, alavo, chromo, titano, vario ir vanadžio ištekliai. Taip pat iš šios intruzijos išgaunamas gabras ir noritas.

Šiam milžiniškame telkinyje yra 90 % žinomų pasaulio platinos grupės elementų atsargų. Apie 80 % pasaulio platinos ir 20 % paladžio išgaunama kasmet iš Bušveldo intruzijos kasyklų.

Sandara
-------

Intruzija sudaro rytinė ir vakarinė pagrindinės dalys ir šiaurinė, mažesnė dalis. Jos susiformavo maždaug prieš 2 mlrd. metų. Intruzijos plotas apie 66000 km² (ilgis maždaug 450 km, plotis – 270 km), į gylį tęsiasi 9000 m. Akščiau manyta, Bušveldo intruzija yra lopolitas, tačiau vėliau nustatyta, kad tai greičiausiai sylis, forma primenanatis keturlapį dobilą. Kiekvieno „lapo" uolienos grimzta į intruzijos centrą pasvirusios apie 60° kampu.

Vertikaliai skiriamos šios dalys:

* **Pakraščio arba marginalinė zona**. Ši apatinė intruzijos dalis sudaryta iš norito, peridotitas|peridotito]] ir piroksenito.
* **Ktitinė zonas** – sudaryta iš piroksenito ir gabro. Vidurinėje šios zonos dalyje yra norito, anortozito ir chromito. Šioje zonoje yra ir platina praturtintas sluoksnis, vadinamas  **Merenskio sluoksniu** arba **Merenskio „rifu"**.
* **Pagrindinė zona** apatinėje zonos dalyje – klinopiroksenas, aukščiau noritas ir gabronoritas.taip pat randama magnetito.
* viršutinė dalis pati jauniausia sudaryta iš granitų ir granofyro.
Populiacijos kitimas 1961 - 2003 m. Gyventojų skaičius pateikiamas tūkstančiais.
Portugalijos žemėlapis pagal gyventojų tankumą
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Portugalijos demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 10 707 294 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**

* *0-14 m.:* 16,3 %
* *15-64 m.:* 66,1 %
* *65 m. ir vyresni:* 17,6 % (2009 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana:**

* *bendras:* 39,4 m.
* *vyrų:* 37,3 m.
* *moterų:* 41,6 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** + 0,275 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 10,29 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 10,68 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): + 3,14 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 59 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** + 1,4 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:

* *Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,09 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 0,99 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,7 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,95 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,78 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:* 78,21 m.
* *vyrų:* 74,95 m.
* *moterų:* 81,69 m. (2009 apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:**

* *bendras:* 93,3 %
* *vyrų:* 95,5 %
* *moterų:* 91,3 % (2003 m. apsk.)

Šaltiniai
---------

* CŽV pasaulio faktų knyga: Portugalija (angliškai) Archyvuota kopija 2020-05-19 iš Wayback Machine projekto.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Sąrašas:Portugalijos miestai

  

v • a • r **Europos gyventojai** 

Airija |
Albanija |
Andora |
Armėnija |
Austrija |
Azerbaidžanas |
Baltarusija |
Belgija |
Bosnija ir Hercegovina |
Bulgarija |
Čekija |
Danija |
Estija |
Graikija |
Gruzija |
Islandija |
Ispanija |
Italija |
Jungtinė Karalystė |
Juodkalnija |
Kazachija |
Kosovas |
Kroatija |
Latvija |
Lenkija |
Lichtenšteinas |
Lietuva |
Liuksemburgas |
Makedonija |
Malta |
Moldavija |
Monakas |
Norvegija |
Nyderlandai |
Portugalija |
Prancūzija |
Rumunija |
Rusija |
San Marinas |
Serbija |
Slovakija |
Slovėnija |
Suomija |
Švedija |
Šveicarija |
Turkija |
Ukraina |
Vatikanas |
Vengrija |
Vokietija