| Čavin de UantarasWantar Chawin |
| --- |
|  |
| Čavino griuvėsiai |
| 

Čavin de UantarasČavin de Uantaras

 |
| Koordinatės | 9°35′30″ p. pl. 77°10′40″ v. ilg.﻿ / ﻿9.59167°š. pl. 77.17778°r. ilg.﻿ / 9.59167; 77.17778Koordinatės: 9°35′30″ p. pl. 77°10′40″ v. ilg.﻿ / ﻿9.59167°š. pl. 77.17778°r. ilg.﻿ / 9.59167; 77.17778 |
| Vieta | Ankašo departamentas, Peru |
| Regionas | Senovės Peru |
| Istorija |
| Pastatytas | X a. pr. m. e. |
| Sugriautas | VI-IV a. |
| Laikotarpis | ankstyvasis akiratis |
| Tauta | Čavino kultūra |
| Informacija |
| Vikiteka |  **Vikiteka**Vikiteka |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 330 |

**Čavin de Uantaras** (isp. *Chavín de Huántar*, keč. *Wantar Chawin*) arba tiesiog **Čavinas** – archeologinė vietovė Peru, Ankašo departamente, Vario provincijoje, į pietus nuo Vario miesto. Vietovė įsikūrusi 3150 m aukštyje, tarp Juodosios ir Baltosios Kordiljerų, prie kelio Rekuajus-Varis ir vieno iš Maranjono intakų.

Čavin de Uantaras – tai apie 900 m. pr. m. e. statyto Čavino kultūros miesto griuvėsiai. Dabar tai senovinės priešinkinės kultūros muziejus po atviru dangumi. Dėl savo istorinės svarbos Čavin de Uantaras 1985 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Miestas išsidėstęs geroje geografinėje padetyje – tarp sausringos Kostos ir pelkėtos selvos, prie upės, junginčios miestą su Maranjonu. Nemažai radinių atskleidžia Čavino kultūros nuosmūkį, kuris vyko tarp 500–300 m. pr. m. e. Šventyklos buvo apleistos, kai kurios nebaigtos statyti. Vėliau miestą pakeitė mažas kaimelis, jo statybai panaudoti buvusio miesto akmenys.

Miestą tyriėjo senovės Peru kultūrų specialistas Julio César Tello. Tačiau 1945 m. Čavin de Uantarą užliejusi purvo nuošliauža gerokai apsunkino tyrimus: daug pastatų apgriauta, daug dirbinių vandens nuplukdyta.

Pagrindinis senovinio čavinų miesto centras buvo Didžioji arba Apvalioji aikštė (*Circular Plaza*). Tai buvo maldų centras. Į aikštę rinkdavosi maldininkai iš plačių apylinkių, buvo atliekamos religinės apeigos. Aikštė apvali, 20 m skersmens iš visų pusių apsupta plaformų. Aikštės viduryje rastas obeliskas ir altorius. Po aikšte įrengta požeminė galerija. Nuo aikštės nulipima „jaguaro laiptais", kurie pastatyti iš juodo marmuro ir balto akmens. Šalia jų įrengtos kolonos su jaguaro atvaizdais.

Didingiausias Čavino statinys – 15 m piramidė (dar vadinama „Senąja šventykla"), apstatyta didžiulėmis akmen plokštėmis. Jos viduje buvo įrengtas aukojimų kambarys, keletas galerijų, šventyklų bei 5 m aukščio skulptūra – Lansonas. Kita Čavino šventykla pastatyta 500–200 m. pr. m. e. pasižymi gausiais bareljefais.

Dar vienas Čavino radinių – Raimondžio stela (pavadinta ją atradusio mokslininko garbei). Ji vaizduoja žmogų-jaguarą su baisiomis iltims. Rastai taip at spalvingų tekstilės gaminių, granito ir kalkakmenio skulptūrų, keramikos dirbinių.

Stela

Šaltiniai
---------

* Miroslav Stingl „Žvaigždžių garbintojai". 1980 m. Praha ISBN 5-420-00167-5

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Peru |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Kusko miestas (1983) · Maču Pikču (1983) · Archeologinė sritis Čavinas (1985) · Istorinis Huaskarano nacionalinis parkas (1985) · Manu nacionalinis parkas (1987) · Čan Čano archeologinė sritis (1986) · Limos istorinis centras (1988) · Rio Abiseo nacionalinis parkas (1990) · Naskos linijos ir geoglifai (1994) · Arekipos istorinis centras (2000) · Šventasis Karalio-Supės miestas (2009) · Qhapaq Ñan: Andų kelių tinklas (2014, su dar 5 šalimis) · Čankilijo archeoastronominis kompleksas (2021) |  |
|  |
|  Nematerialusis | 
Takilė ir jos tekstilės menas (2008) · Saparų tautos žodinis palikimas ir kultūriniai reiškiniai (2008, kartu su Ekvadoru) · Aimarų nematerialaus kultūros paveldo saugojimas Bolivijoje, Čilėje ir Peru (2009, kartu su Čile, Bolivija) · Uakonada, ritualinis Mito šokis (2010) · Žirklių šokis (2010) · Piligrimystė į Qoyllurit'i viešpaties šventovę (2011) · Ešuva, dainuojamosios uačipairių maldos Peru (2011) · Kandelarijos Mergelės iš Puno šventė (2014) · Vititi šokis Kolkos slėnyje (2015) · Korongo vandens matininkų tradicinė sistema (2017) · Hatajo de Negritos ir Hatajo de Pallitas iš Peru pietų vidurio pakrantės (2019) |

 |