| ***Numida meleagris domestica*** |
| --- |
| Naminė patarškaNaminė patarška |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Vištiniai paukščiai  *( Galliformes))* |
| Šeima: | Patarškiniai  *( Numididae)* |
| Gentis: | Tikrosios patarškos  *( Numida)* |
| Rūšis: | Šalmuotoji patarška  *( Numida meleagris)* |
| Porūšis: | Naminė patarška  *( Numida meleagris domestica)* |

 |

**Naminė patarška** arba **perlinė višta**, **pentarda** (*Numida meleagris domestica*) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio, patarškinių (*Numididae*) šeimos domestikuotas šalmuotojų patarškų (*Numida meleagris*) rūšies naminis paukštis.

Šis paukštis turintis ilgą domestikacijos istoriją yra giminingas medžiojamiesiems fazanams, laukiniams kalakutams, pilkosioms kurapkoms ir kitiems vištiniams paukščiams (*Galliformes*), turintis ilgą domestikacijos istoriją.

Domestikacijos plitimo istorija
-------------------------------

Senovėje šie vištiniai paukščiai iš Afrikos buvo atvežti į Senovės Graikiją, kur jos kaip naminiai paukščiai minimos jau V a. pr. m. e. ir Senovės Romą.

XV-XVI a. portugalų keliautojai iš Vakarų Afrikos į Europą vėl atvežė šiuos vištinius paukščius, kurie tapo populiarūs augintiniai viso pasaulio paukštynuose kaip naminiai paukščiai.

JAV naminių paukščių augintojai ir mėgėjai ją vertina dėl to, kad šie paukščiai aktyviai minta ikosodinėmis erkėmis (*Ixodidae*), kurios gausiai aptinkamos JAV pievose keldamos grėsmę žmonėms, nes perneša pavojingas ligas, tarp jų - encefalitą.

Kiaušinių dėjimas
-----------------

Pasaulyje sutinkama daugiau kaip 20 naminių patarškų veislių. Suaugusi naminė patarška sveria apie 2 kg, padeda nuo 80 iki 100 kiaušinių. Kiaušinis sveria 42–46 g, pasižymi ypač kietu lukštu. Kiaušiniai tinkami maistui, nesugenda labai ilgą laiką – net iki pusės metų. Kai kurios perlinių vištų veislės (pavyzdžiui, Zagorsko baltakrūtinės) gali padėti net iki 200 kiaušinių per metus, todėl laikomos dedeklėmis.

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šio puslapio (jo dalies) turinys turėtų būti kritiškai peržiūrėtas ir pakoreguotas!**Jei galite, **sutvarkykite** (rekomenduotina prieš tai peržiūrėti puslapio aptarimus, jo kūrimo istoriją bei tarpinius keitimus). |

Kiaušinius stengiasi padėti slapta, aukštoje žolėje ant žemės. Padeda apie 15–18 kiaušinių ir tik tada ima perėti. Peri 28–30 dienų. Jaunikliai auga gana lėtai, todėl auginti šiuos paukščius mėsai nenaudinga. Tai labiau dekoratyvinis, sodybą puošiantis paukštis.
Paukščiai ypač gyvybingi – neužsibūna vienoje vietoje, nuolat ko nors ieško. Draugiški tarpusavyje, bet nepakenčia kitų rūšių paukščių, todėl patartina auginti su stambesniais gyvūnais. Gerai skraido, todėl tenka pakirpti sparnus, uždengti tinklu voljerą. Mėgsta naktis praleisti aukštesnėse, sunkiau prieinamose vietose ant medžių ar stogų.

Naminės patarškos dažnai auginamos ekologiniuose ūkiuose, nes lesa įvairius vabzdžius kenkėjus, kurių vengia kiti paukščiai, pavyzdžiui, kolorado vabalus. Patarškų racionas nesiskiria nuo kitų naminių paukščių - naminių vištų ar medžiojamųjų fazanų. Labai atsparios ligoms.

Lietuvoje
---------

Lietuvos ūkiuose, sodybose sutinkamos kelių tipų perlinės vištos: tamsios slapukės ir baltosios, kurios būna baltos, žydros, šviesiai pilkos, pilkosios baltakrūtinės ir kitokios. Lietuvoje vyrauja pilkosios perlinės vištos – slapukės (61 proc.).

**Slapukės**. Šių patarškų liemuo ilgas, horizontalus, ovalios formos, galva neapsiplunksnavusi su mėsine atauga, žydrai balta, šiek tiek pailgėjusi. Auselės (pabarzdė) suapvalėjusios, raudonos spalvos, snapas pailgėjęs, tamsiai rožinis, kaklas vidutinio ilgumo, išlenktas, viršutinėje dalyje silpnai apsiplunksnavęs. Nugara nuolaidi uodegos pusėn, sparnai gerai išsivystę, suapvalėję; uodega trumpa, nuleista žemyn, kojos tamsiai pilkos. Kaklo plunksnos žydrai lelijinės spalvos, plasnojamosios plunksnos yra skersai dryžuotos. Visame paukščių kūne ant tamsiai pilko fono gausu baltų apvalių dėmelių.

Suaugę patinai ir patelės sveria apie 1,5–1,7 kg, patelės per metus sudeda apie 120 kiaušinių, kurių lukštas labai tvirtas, rausvai rudos spalvos. Perlinės vištos lytinę brandą pasiekia 6–8 mėn. amžiaus. Paukščiai gana gyvybingi.

**Baltosios**. Šių patarškų eksterjeras išsiskiria pailgėjusiu liemeniu ir gilia krūtine. Jų plunksnos yra baltos spalvos, oda šviesi. Šio tipo vištos yra geresnio dėslumo, didesnio svorio ir labiau prisitaikiusios prie aplinkos sąlygų, palyginti su slapukėmis.

Galerija
--------

* Naminė patarška (Armenija)Naminė patarška (Armenija)
* Baltaspalvės naminės patarškosBaltaspalvės naminės patarškos
* Patarškos galvaPatarškos galva
* 10-ies dienų jauniklis10-ies dienų jauniklis
* KiaušiniaiKiaušiniai
* Naminė patarška (ir papūga) senovės romėnų mozaikojeNaminė patarška (ir papūga) senovės romėnų mozaikoje

Šaltiniai
---------

1. ↑  ec.europa.eu / Poultry

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Naminė patarška** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Sodybą puošiantis paukštis – perlinė višta
* M.Ivanausko zoologijos sodas. Perlinė višta
* Naminių veislių paukščių beieškant. Perlinės vištos (patarškos) Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPaukščiai |
| --- |
|  |
| Anatomija | 

Kiaušinis • 
Pastaibis • 
Pasturgalinė liauka • 
Plunksna • 
Apdaras • 
Regėjimas • 
Skrydis • 
Snapas • 
Sparnas • 
Šėrimasis
 |
|  |
| Evoliucija | 

Paukščių kilmė • 
Archeopteriksas • 
Enantiornithes • 
Hesperornithes • 
Hibridizacija • 
Vėlyvojo kvartero priešistoriniai paukščiai • 
Fosilijos  • 
Jūriniai paukščiai • 
Vandens paukščiai • 
Išnykę paukščiai • 
Neskraidantys paukščiai • 
Šiuolaikiniai paukščiai
 |
|  |
| **Elgsena** | 

Giedojimas • 
Intelektas • 
Kolonijos • 
Migracija • 
Perėjimas (inkubacija) • 
Lizdinis parazitizmas • 
Lizdas • 
Drevė • 
Uoksas
 |
|  |
| **Paukščių būriai** | 

Audrašaukliniai • 
Čiurliniai • 
Eininiai • 
Flaminginiai • 
Gandriniai • 
Gegutiniai • 
Geniniai • 
Gerviniai • 
Hoacininiai • 
Irklakojiniai • 
Karveliniai • 
Kazuariniai • 
Kiviniai • 
Kraginiai • 
Lėliniai • 
Nandiniai • 
Nariniai • 
Naujojo pasaulio grifai • 
Papūginiai • 
Pelėdiniai • 
Peliniai • 
Pingvinai • 
Ragasnapiniai • 
Sakaliniai • 
Sėjikiniai • 
Smiltvištiniai • 
Strutiniai • 
Tinaminiai • 
Trogoniniai • 
Vanaginiai • 
Vištiniai • 
Žalvarniniai • 
Žąsiniai • 
Žakamariniai • 
Žvirbliniai • 
 |
|  |
| **Sąrašai** | 

Būriai ir šeimos • 
Paukščiai pagal didžiausią išskleistų sparnų tarpugalį • 
Pasaulio stambiausi paukščiai • 
Plėšrieji paukščiai • 
Pasaulio stambiausi plėšrieji paukščiai • 
Pasaulio smulkiausi plėšrieji paukščiai • 
Lietuvos paukščiai • 
Lietuvos žvirbliniai paukščiai • 
Lietuvos plėšrieji paukščiai • 
Lietuviškas paukščių vardynas
 |
|  |
| **Paukščiai ir žmogus** | 

Ornitologija • 
Paukščių apsauga • 
Paukščių žiedavimas • 
Paukščių kolekcijos • 
Paukščių stebėjimas • 
Paukščių maitinimas • 
Dirbtinis lizdas • 
Inkilas • 
Lesykla • 
Avikultūra • 
Lietuvos ornitologų draugija • 
Lietuvos ornitofaunistinė komisija
 |
|  |
| VIKISRITIS· Kategorija |

 |