|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Švedijos geografija** |
|  |
| **Žemynas** | Europa |
| **Regionas** | Skandinavija |
| **Plotas** | 450 295 km²91,31 % žemės8,69 % vandens |
| **Pakrantė** | 3 218 km |
| **Sienos** | Norvegija 1 619 kmSuomija 545 km |
| **Aukščiausias taškas** | Kebnekaisė2 109 m |
| **Žemiausias taškas** | Kristianstadas-2,41 m |
| **Ilgiausia upė** | Klarelvenas-Jotaelvenas720 km |
| **Didžiausias ežeras** | Venernas5 650 km² |

**Švedija** – valstybė Šiaurės Europoje; didesnė Skandinavijos pusiasalio dalis. Rytuose ir pietuose skalauja Baltijos jūra ir šios jūros Botnijos įlanka; per 20 tūkst. salų, salelių ir šcherų pakrantėje, didžiausios salos km²: Gotlandas 3 001, Elandas 1 344, Orustas 346, Hisingenas 192, Vermdė 180, Čiernas 147, Vedė 125, Forė 113. Pietvakariuose Baltijos ir Šiaurės jūras jungia Eresuno, Kategato ir Skagerako sąsiauriai.

Vakaruose ir šiaurės vakaruose ribojasi su Norvegija (1 619 km), šiaurės rytuose su Suomija (586 km). Švedijos teritorijos ilgis iš šiaurės į pietus 1 574 km, plotis iš vakarų į rytus 440 km. Šeštadalis teritorijos už poliaračio.

Paviršius
---------

Kalvų kraštas; 25 % teritorijos yra žemiau nei 100 m virš jūros lygio, 20 % pakilęs aukščiau nei 500 m virš jūros lygio; vidutinis šalies aukštis 276 m virš jūros lygio. Aukščiausia viršūnė Kabnekaisė (2 111 m virš jūros lygio) Skandinavijos kalnuose.

Klimatas
--------

Būdingas vidutinių platumų jūrinis su švelniomis žiemomis ir vėsiomis vasaromis pietuose, pereinantis iš jūrinio į žemyninį viduryje ir subarktinis šiaurėje. Drėkinimas perteklinis, švelninantis Baltijos jūros ir Golfo srovės poveikis.

Dirvožemis
----------

Norlande vyrauja jaurinis, Svealande – velėninis jaurinis, Jotalande – miškų rudžemis.

Augalija
--------

Miškai užima 60% , kalnų tundra, tundra ir miškatundrė 15% , vidaus vandenys (ežerai ir upės, bet ne pelkės) 9% , dirbamoji žemė 7% , pievos ir ganyklos 2 % šalies teritorijos.

Gyvūnija
--------

Paplitę miškų gyvūnai: briedžiai, rudosios meškos, lūšys, vilkai, lapės, kiaunės, stirnos, voverės, kiškiai; Norlande veisiasi šiauriniai elniai, šiaurinės lapės, baltieji kiškiai, lemingai. Pajūryje, pelkėse ir ežeruose daug paukščių: žąsų, ančių, gulbių, žuvėdrų, kirų; upėse ir ežeruose paplitę upėtakiai, lašišos, ešeriai, lydekos, unguriai, Baltijos jūroje –
menkės, strimelės, bretlingiai, krevetės. Ypač saugomi jūriniai ereliai ir ereliai žuvininkai, ūdros, Baltijos ruoniai.

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos šalių geografijos |
| --- |
|  |
| 
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė (Anglija, Šiaurės Airija, Škotija, Velsas) | Juodkalnija | Kazachija | Kipras | *Kosovas* | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Šiaurės Makedonija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikanas | Vengrija | Vokietija |

 |