| Kauno apskritisPowiat kowieński |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1565 – 1795** |  →  → |

 |
| *Apskritis LDK sudėtyje* |
|  |
| **Administracinis centras** | Kaunas |
| **Valsčiai** | 7 (1565) |
|  |
| **1565-1795** |  Trakų vaivadija |
|  |
| **Gyventojų** | 91 147 (1790) |
| **Plotas** | 6 045 km² (1790) |

**Kauno apskritis** arba **Kauno pavietas** (lenk. *Powiat kowieński*) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės administracinis vienetas, Vilniaus vaivadijos dalis. Administracinis centras – Kaunas.

Raida
-----

Kauno apskritis formavosi lietuvių gentinės Neries žemės, buvusios Neries žemupyje ir Nemuno vidurupyje, teritorijoje. Sukūrus Lietuvos Didžiąją Kunigaikštystę pradėti formuoti administraciniai vienetai. Nuo 1398 m. Kauno pilyje reziduodavo seniūnai, ir Kauno seniūnija tapo vėlesnės apskrities pirmtake. 

Tačiau tikroji apskritis suformuota 1564–1566 m. administracinės ir teismų reformos metu. Jos metu LDK teritorija buvo suskirstyta į pavietus (apskritis), kurios priskirtos vaivadijoms. Kauno pavietas buvo priskirtas Trakų vaivadijai (priklausė iki 1795 metų) ir įgavo aiškiai apibrėžtas ribas.

Vykstant ATR padalinimams, buvo pradėtos administracinės reformos. 1791 m. iš 20 pietinių apskrities parapijų buvo sudaryta nauja Prienų apskritis. Tačiau 1795 m. ATR teritoriją užėmus Rusijos imperijai, Kauno pavietas buvo panaikintas. Didžioji apskrities dalis atiteko Prūsijos karalystei (priskirtos Balstogės departamentui). Iš šiauriausios apskrities dalies su Kauno miestu ir prijungtų teritorijų šiauriau Nemuno suformuotas Kauno ujezdas.

Teritorija
----------

Lietuvos Metrika Kauno pavieto teritoriją aprašo taip: „To pavieto siena: iš vienos pusės Nevėžio upe iki Upytės sienos; iš kitos pusės iki Vilkmergės sienos, prijungiant Kulvą ir Žeimius; iš trečios pusės prijungiant Vaiguvą ir po kairę Uogintus, palei Žiežmarių sieną; iš ketvirtos pusės į viršų Nemunu, prijungiant Barboriškes, iki jo karališkosios didenybės girios, iki Žemaitijos sienos". Kauno miestas, turėjęs Magdeburgo teises, apskričiai nepriklausė. 

Tuometinė Kauno apskritis apėmė daugiausia teritorijas į pietvakarius nuo Nemuno: dalį dabartinio Kauno rajono, taip pat Vilkaviškio, Prienų, Marijampolės rajonų savivaldybes.

Smulkesni apskrities vienetai buvo valsčiai. Sukūrimo metu apskričiai priklausė Kauno, Karmėlavos, Prienų, Darsūniškio, Birštono, Punios, Rumšiškių, Stakliškių ir kiti valsčiai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / Рэдкал.: Г. П. Пашкоў (гал. рэд.) і інш.; маст. З. Э. Герасімовіч. — Мн.: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. — Т. 2: Кадэцкі корпус — Яцкевіч. — 792 с.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės pavietai (apskritys) iki 1795 m. |
| --- |
|  |
| Vilniaus vaivadija | 
 Ašmenos **·**  Breslaujos (iki 1793) **·**  Lydos **·**  Vilkmergės (iki 1793) **·**  Vilniaus **·**  Užnerio (nuo 1775) **·**  Eišiškių (1791-93) |  |
|  |
| Trakų vaivadija | 
 Gardino (iki 1793) **·**  Kauno **·**  Upytės **·**  Trakų **·**  Merkinės (1791-93) **·**  Prienų (1791-93) |
|  |
| Žemaičių seniūnija | 
 Karklėnų **·**  Kražių **·**  Medingėnų **·**  Patumšių **·**  Pavandenės **·**  Platelių **·**  Raseinių **·**  Tendžiogalos **·**  Viduklės **·**  Žarėnų **·**  Josvainių **·**  Šiaulių **·**  Veliuonos **·**  Vilkijos **·**  Ariogalos **·**  Beržėnų **·**  Biržuvėnų **·**  Didžiųjų Dirvėnų **·**  Gandingos **·**  Karšuvos **·**  Mažųjų Dirvėnų **·**  Pajūrio **·**  Palangos **·**  Rietavo **·**  Telšių **·**  Tverų **·**  Užvenčio **·**  ViešvėnųRaseinių reparticija (nuo 1764) **·**  Telšių reparticija (1764-1775, 1791-1795) **·**  Šiaulių reparticija (nuo 1775) **·**   |
|  |
| Naugarduko vaivadija | 
Naugarduko **·**  Valkavisko (iki 1793) **·**  Slanimo (iki 1793) **·**  Slucko kunigaikštystė (iki 1791) **·**  Slucko (1791-1793) |
|  |
| Bresto vaivadija (iki 1793) | 
Bresto **·**  Pinsko |
|  |
| Minsko vaivadija (iki 1793) | 
Minsko **·**  Mozyriaus **·**  Rečicos |
|  |
| Smolensko vaivadija (iki 1669) | 
Smolensko **·**  Starodubo |
|  |
| Vaivadijos be apskričių | 
Mstislavlio (iki 1772) **·**  Vitebsko (iki 1772) **·**  Polocko (iki 1793) |
|  |
| Naujosios vaivadijos (1793-1795) | 
Gardino vaivadija (Gardino  **·**  Slanimo  **·**  Sokulkos **·**  Valkavisko) **·**  Merkinės vaivadija (Merkinės **·**  Prienų **·**  Eišiškių) **·**  Breslaujos vaivadija (Breslaujos **·**  Anykščių **·**  Vilkmergės) |

 |