recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°42′20″ š. pl. 25°07′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70556°š. pl. 25.12500°r. ilg.﻿ / 55.70556; 25.12500

**Uogšilys** – pelkė (žemapelkinis raistas) Lietuvoje, Kupiškio rajone, 2,5 km į pietus nuo Šimonių, Šimonių girios šiauriniame pakraštyje. Užima 4,34 km² teritoriją. Vidutinis durpių klodo storis – 1,6 m, didžiausias – 4,5 m. Bendras durpių kiekis – 5 mln. m³. Durpės viksvinės, medieninės bei medieninės-viksvinės. Jų vidutinis drėgnumas 88 %, peleningumas 10,9 %, susiskaidymas 32 %. Po durpių sluoksniu glūdi iki 3,8 m storio sapropelio sluoksnis, po juo – smėlingas dugnas.

Uogšiliu teka Šventosios intakas Pelyša (su intaku Svėdupiu). Pietinėje dalyje telkšo nedideli Uzino (2 ha) ir Varležerio ežerai. Šiaurės vakarinė pelkės dalis (50 ha) sukultūrinta. Netoli pelkės yra Uogšilio ir Inkliuzų kaimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Uogšilys (pelkė)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 379
|  |
| --- |
| Už Lietuvą Lietuvoje |
|  |
| Lyderis | Gintaras Songaila |
| Įkurta | 2012 m. |
| Būstinė | Vilnius |

**Nacionalinis susivienijimas „Už Lietuvą Lietuvoje"** – Lietuvos politinių partijų susivienijimas, kurį 2012 m. vasario 6 d. sukūrė Lietuvos centro partija (Eugenijus Skrupskelis), Lietuvos socialdemokratų sąjunga (Arvydas Akstinavičius) ir Tautininkų sąjunga (Gintaras Songaila). Koalicijos politinės tarybos pirmininku buvo išrinktas Gintaras Songaila. Kovo 10 d. nutarta Nacionalinį susivienijimą papildyti partija „Drąsos kelias", tačiau netrukus ši organizacija nutarė rinkimuose dalyvauti savarankiškai. Vėliau prie trijų partijų prisijungė Tautos vienybės sąjunga (Algimantas Matulevičius).

Politinės nuostatos
-------------------

Tai kelių partijų organizuotas bandymas atverti vartus į Seimą tiems tautos ir valstybės patriotams, kurie mano, jog nuo Sąjūdžio projektuotos valstybės kūrimo kurso Lietuva nukrypo neleistinai, tačiau ne taip beviltiškai, kad nieko nebegalima būtų pataisyti.

Koalicijos uždavinys – sustabdyti Lietuvos politinę, teisinę bei socialinę griūtį ir atkurti dabartinių politikų ignoruotą nacionalinę politiką, siekis – pasipriešinti liberaliems kosmopolitams, kapitalo ir išorinių jėgų veikiamoms partijoms, jų remiamiems antilietuviškiems bei antivalstybiniams dariniams. 

2012 m. kovo 19 d. koalicija paskelbė Programinių gairių deklaraciją. Joje apibrėžtos prioritetinės veiklos sritys:

* Morali politika
* Tautos suverenumas
* Nacionalinė kultūra
* Tautinis švietimas
* Socialinis teisingumas
* Piliečių saugumas
* Nacionalinė ekonomika

Trijų partijų nacionalinį susivienijimą „Už Lietuvą Lietuvoje" palaikė 18 Nepriklausomybės akto signatarų (gegužės 22 d. spaudos konferencija Seime). Susivienijimas iki rinkimų buvo pasirašęs bendradarbiavimo sutartį su visuomeniniu judėjimu „Už Teisingumą Lietuvoje", reguliariai bendradarbiavo su parlamentine grupe „Už Teisingumą", Sąjūdžio iniciatyvinės grupės nariais ir kitomis visuomeninėmis organizacijomis, siekiančiomis sisteminių permainų Lietuvoje.

Rinkimų rezultatai
------------------

Susivienijimas buvo įkurtas siekiant dalyvauti 2012 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose. Keturių partijų koaliciją „Už Lietuvą Lietuvoje" į rinkimus vedė Signatarų klubo prezidentė Birutė Valionytė. 2012 m. Seimo rinkimuose gavo 12846 rinkėjų pasitikėjimą (0,94 %), tačiau mandatų neiškovojo (rinkimų sąrašo Nr. 10).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Naujas politinis junginys Susivienijimas „Už Lietuvą Lietuvoje" Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Programinių gairių deklaracija Archyvuota kopija 2014-03-02 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Keturių partijų koalicijos vadovė – Birutė Valionytė

Nuorodos
--------

* Koalicijos „Už Lietuvą Lietuvoje" programos pristatymas Archyvuota kopija 2014-03-02 iš Wayback Machine projekto.
* Susivienijimo „Už Lietuvą Lietuvoje" kandidatai 2012 m. rinkimuose į Seimą
* Susivienijimo „Už Lietuvą Lietuvoje" 2012 m. rinkimų į Seimą sąrašas Archyvuota kopija 2015-10-12 iš Wayback Machine projekto.
**Užbaigiklis** (angl. *finalizer*) – specialus objekto metodas, kurį vykdanti sistema automatiškai iškviečia, kuomet objektas nebėra pasiekiamas programos kodo (nebėra jokios nuorodos į jį).. Užbaigiklis atlieka įvairius šiuo atveju būtinus klasei specifinius veiksmus.

Skirtingai nuo destruktoriaus, kuris programos kode kviečiamas tiesiogiai, užbaigiklio iškvietimo laikas paprastai nėra apibrėžtas. Vykdanti sistema gali jį iškviesti tiek tuojau pat objektui tapus nepasiekiamu, tiek vėliau ar (jei atminties pakanka) taip ir užbaigti programos vykdymą jo neiškvietus. Neapibrėžta ir laiko trukmė nuo užbaigiklio iššaukimo iki objekto sunaikinimo. Todėl užbaigiklis blogai tinka tvarkyti greitai išsekti galintiems resursams (tinklo jungtims ir pan). Destruktoriaus neturinčiose kalbose (Java) tokie resursai kiek galima greičiau grąžinami sistemai kitokiomis programavimo konstrukcijomis (**try/catch** ir pan)..

Paprastai laikoma klaida tiesiogiai kviesti užbaigiklį iš vykdomos programos kodo.

Jei užbaigiklio kodas sukuria naujų nuorodų į objektą, toks objektas gali būti „prikeliamas". Ši galimybė apsunkina šiukšlių surinktuvo darbą, nors naudojama retai. Jei po to nuorodos vėl prarandamos, kai kuriose kalbose (Java) užbaigiklis antrą kartą nebeiškviečiamas. Kalbose kurios užbaigiklį iškviečia pakartotinai (Python) galimi „nemirtingi objektai", neribotai ilgai išliekantys vien savo užbaigiklio sukuriamų nuorodų dėka.

Šaltiniai
---------

1. ↑  finalize() metodo dokumentacija Oracle Java specificijoje
2. ↑  Joshua Bloch (2008). Creating and Destroying Java Objects
3. ↑  What is resurrection (in garbage collection)?. www.xyzws.com[neveikianti nuoroda]
4. ↑  Tim Peters’s answer to „How many times can `\_\_del\_\_` be called per object in Python?"
| Sevenai |
| --- |
| Sevenų kraštovaizdisSevenų kraštovaizdis |
| **Žemynas** | Europa |
| **Šalys** | Prancūzijos vėliava Prancūzija |
| **Aukščiausias taškas** | Lozero kalnas (1702 m) |
| **Koordinatės** | 44°25′ š. pl. 3°44′ r. ilg.﻿ / ﻿44.417°š. pl. 3.733°r. ilg.﻿ / 44.417; 3.733Koordinatės: 44°25′ š. pl. 3°44′ r. ilg.﻿ / ﻿44.417°š. pl. 3.733°r. ilg.﻿ / 44.417; 3.733 |
| **Uolienos** | granitas, gneisas, skalūnas ir kt. |
|  |
|  **Vikiteka** | SevenaiVikiteka |

**Sevenai** (pranc. *Cévennes*) – Prancūzijos pietuose stūksantys kalnai, Centrinio Masyvo pietrytinė dalis. Iškyla iki 1702 m aukščio (Lozero kalnas). Kalnai sudaryti daugiausia iš granito, gneiso, skalūno, filito, kai kur – iš vulkaninių uolienų. Viršūnės sudūlėjusios, rytiniai ir pietiniai šlaitai statūs, išraižyti gilių upių slėnių (Hero, Garo, Sezo, Ardešo), leidžiasi į Ronos slėnį ir Langedoko žemumą, šiauriniai ir vakariniai – lėkšti. Kalnai sudaro Atlanto vandenyno–Viduržemio jūros vandenskyrą.

Sevenų šlaitai apaugę kaštonų ir bukų, spygliuočių miškais, alpinėmis pievomis; rytiniuose ir pietiniuose slėniuose auginami vynmedžiai, alyvmedžiai, vaismedžiai. 1970 m. didžiuma kalnų įtraukti Sevenų nacionalinį parką (2011 m. įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldą).

Vietovardis keltiškas, kilęs iš galų *Cebenna*. Strabono „Geografijoje" kalnai minimi kaip sen. gr. Κέμμενων. Pavadinimas galimai reiškia „nugaros kalnas" (plg. bret. *kein* 'nugara' ir gal. *beinn* 'kalnas').

Kalnai gyvenami nuo priešistorinių laikų. Rasta nemažai ~III tūkstm. pr. m. e. megalitinių statinių (akmenų ratų, dolmenų, menhyrų; didžiausia santalka – Blando komunoje). XVII–XVIII a. Sevenuose užsiliko prancūzų protestantų (hugenotų), kurie likusioje šalies dalyje buvo priversti bėgti. Šie Sevenų hugenotai dar vadinti kamizarais, išlikę iki šių dienų. Kai kuriose Sevenų vietovėse (prie Lozero kalno) tebepraktikuojama tradicinė ganyklinė gyvulininkystė.

* Lozero kalno viršūnėLozero kalno viršūnė
* Sevenų kraštovaizdisSevenų kraštovaizdis
* MenhyrasMenhyras
* Žiema SevenuoseŽiema Sevenuose

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Cévennes*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
2. ↑  Kenneth White; Daniel Faure; Michelle Sabatier (1998). *Cévennes*. Renaissance Du Livre. pp. 11
| **Lepus townsendii** |
| --- |
| *Lepus townsendii* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai  *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Kiškiažvėriai  *( Lagomorpha)* |
| Šeima: | Kiškiniai  *( Leporidae)* |
| Gentis: | Kiškiai  *( Lepus)* |
| Rūšis: | Baltauodegis kiškis  *( Lepus townsendii)* |

 |
| Binomas |
| ***Lepus townsendii***Bachman, 1839 |
| Paplitimo arealas |

**Baltauodegis kiškis**, arba **prerijų kiškis** (*Lepus townsendii*) – kiškinių šeimos žinduolis, gyvenantis vakariniuose bei centriniuose Šiaurės Amerikos regionuose: Britų Kolumbijoje, Albertoje, Saskačevane, Manitoboje, Ontarijuje, Vašingtono valstijoje, Oregone, Kalifornijoje, Nevadoje ir kt.

Fizinės savybės
---------------

Baltauodegio kiškio kailis keičiasi priklausomai nuo metų laiko bei gyvenamosios vietos. Viršutinės dalys gelsvai arba pilkšvai rudos, apatinės – baltos arba pilkos. Kaklo ir veido kailis tamsesnis, storesnis. Šiaurinėse arealo dalyse gyvenantys kiškiai gali įgauti ir visiškai baltą spalvą, tačiau veido, ausų, pėdų bei nugaros kailis vis tiek išlieka tamsiai gelsvos spalvos.

Baltauodegių kiškių kūno sandara tokia, kad jiems būtų paprasčiau išgyventi. Ausys labai ilgos, jose vyksta intensyvi kraujotaka – tai padeda karšto klimato regionuose gyvenantiems kiškiams reguliuoti kūno temperatūrą. Patelės šiek tiek didesnės už patinus. Baltauodegiai kiškiai sveria 3–4 kg.

Buveinė
-------

Gyvena atvirose ganyklose, laukuose. Taip pat įsikuria miškingose vietovėse, aukštikalnių tundroje. Aptinkamas 40–4300 m aukštyje.

Dauginimasis
------------

Dauginimosi sezonas trunka nuo vasario iki liepos mėn. Šaltesnio klimato zonose patelė per sezoną išveda tik vieną vadą. Vadoje kiškučių skaičius labai skirtingas – nuo 1 iki 11. Nėštumas trunka apie 40 dienų. Kiškučiai gimsta 90–100 g svorio, atmerktomis akimis, visiškai apaugę kailiu. Jau 2 savaičių mažylis pradeda ieškotis maisto pats, tačiau visišką nepriklausomybę nuo motinos pasiekia tik 30 dienų amžiaus. Patelės kiškiukus prižiūri lizduose, sulipdytuose iš sausos žolės, lapų bei pūkų.

Mityba
------

Žolėdžiai. Minta žolėmis, krūmeliais, vasarą skabo dobiliukus, viksvas. Žiemą – liucernas, astrinius augalus. Svarbią raciono dalį sudaro kviečiai, želmenys. Žiemą įsikuria svirnuose ant šieno ir ten maitinasi grūdinėmis kultūromis.

Priešai
-------

Ilgos šio kiškio ausys padeda išgirsti artėjantį priešą. Išsisukti nuo plėšrūnų baltauodegiui kiškiui padeda ir maskuojamosios kailio spalvos. Be to, šie kiškiai yra geri plaukikai. Juos medžioja rudosios lapės, pilkosios lapės, kojotai, rudosios lūšys, pumos, barsukai, gyvatės, pelėdos, ereliai.

Galerija
--------

* Baltauodegis kiškis žiemą
* Šuolis
* Žvilgsnis
* Žolėje

Nuorodos
--------

* Baltauodegi kiškis (video medžiaga)
* Baltauodegis kiškis (informacija anglų k.)
**Tangutai** – Azijos tauta, gyvenusi dabartinės Kinijos teritorijoje, Gansu ir Šaansi provincijos vakaruose. Tangutų gyventa ir dab. Vidinės Mongolijos autonominio regiono pietvakarinėje dalyje. Ši tauta kalbėjo tangutų kalba, priskiriama tibetiečių-mianmariečių kalbų šeimai. Būta tangutų rašto.

Buvo sukūrę Si Sia valstybę, ji egzistavo 982–1227 m. (karalystė paskelbta 1038 m.). Valstybine religija tapo budizmas. Neretai vykdavo tangutų karai su kinais, juose tangutus dažnai lydėdavo sėkmė. Egzistavus tangutų tautos sukurtą civilizaciją atskleidė Chara Choto miesto kasinėjimai.

Tangutai vertėsi drėkinamąja žemdirbyste ir klajokline gyvulininkyste. Be to, buvo prekybos tarp Vidurinės Azijos ir Kinijos tarpininkai. Tam sąlygas sudarė geografinė padėtis – tangutai gyveno rytiniame Šilko kelio pakraštyje.

1227 m. Si Sia valstybę užgrobė mongolai. Tai lėmė, jog dalis tangutų asimiliavosi su dabartinėje Činghai provincijoje gyvenančiais tibetiečiais; likusius tangutus asimiliavo mongolai bei kinai.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5  Jurgita Mockienė. *Tangutai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-05-11.
2. 1 2 3  *Tangut*. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2021-05-11.
Koordinatės: 56°3′24″ š. pl. 24°23′5″ r. ilg.﻿ / ﻿56.05667°š. pl. 24.38472°r. ilg.﻿ / 56.05667; 24.38472


| Pasvalio miesto tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Pasvalio rajonas) |
| Plotas | 0,088 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,76 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,6 m |
| Didžiausias gylis | 3,1 m |
| Įteka | Lėvuo |
| Išteka | Lėvuo |

**Pasvalio miesto tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Pasvalio rajone, Pasvalio mieste. Sudarytas užtvenkus Lėvens upę (Mūšos intakas) 5 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis vakarų-rytų-šiaurės rytų kryptimi – 1,2 km, plotis – iki 0,16 km. Yra 7 a sala. Altitudė 27,7 m. Krantai daugiausia žemi, apaugę medžiais. Pietinėje pakrantėje stūkso Pasvalio kultūros ir poilsio parkas. Tvenkinys įrengtas 1895 m. kai buvo pastatytas vandens malūnas. Dabar toje vietoje veikia Ustukių malūnas. Į vakarus įsikūręs Pasvalio Vienkiemių kaimas.

2014 m. atlikti ichtiologiniai tyrimai, parodė, kad tvenkinio žuvų ištekliai vidutiniai. Tais pačiais metais atlikti ir tvenkinio dumblo ir augalų išvalymo ir būklės pagerinimo darbai.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
**Jevdokija Popadinova   
 Евдокия Попадинова**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Jevdokija Dimitrova Popadinova  Евдокия Димитрова Попадинова |
| Gimimo data | 1996 m. spalio 26 d. (26 metai) |
| Gimimo vieta | Chadžidimovas, Bulgarija |
| Ūgis | 1,63 m |
| Svoris | kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | US Sasuolo Calcio |
| **Numeris** | 7 |
| **Pozicija** | puolėja |
| Jaunimo klubai |
| nežinoma | Sportika Blagoevgrad |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2013–20152020  2020–2022  2022– | Bulgarija Sportika Blagoevgrad  Danija Aalborg BK  Italija SSD Napoli Femminile  Italija US Sassuolo Calcio | 04 0(0)23 0(4)06 0(1) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2013– | Bulgarija Bulgarijos rinktinė | ? 0(?) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. balandžio 6 d..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2023 m. balandžio 6 d.. |

**Jevdokija Popadinova** (bulg. *Евдокия Димитрова Попадинова*; g. 1996 m. spalio 26 d.) – Bulgarijos futbolininkė, puolėja. 

Atstovavo jaunimo rinktinėms, o vėliau – nacionalinei Bulgarijos rinktinei.

Karjera
-------

Futbolą pradėjo žaisti Bulgarijoje. Atstovavo Sportika Blagoevgrad. 

Vėlesniais metais bandė laimę Anglijoje, studijavo JAV ir žaidė koledžų ekipose. 

Grįžusi į Europą rungtyniavo Danijoje. 2020 m. tapo „Olborgo" klubo puolėja.

Vėlesniais metais perėjo į SSD Napoli (it. *S.S.D. Napoli Femminile*). 

Nuo 2022 m. atstovavo Unione Sportiva Sassuolo Calcio.

Karjera nacionalinėje rinktinėje
--------------------------------

Kitados atstovavo U-17 ir U-19 jaunimo rinktinėms. 

2013 m. debiutavo Bulgarijos moterų futbolo rinktinėje draugiškose rungtynėse prieš Makedoniją

2021 m. birželio 14 d. draugiškose rungtynėse prieš Turkijos rinktinę pasižymėjo įvarčiu. 

Bulgarės pralaimėjo rezultatu 1:3. Turkės pirmavo 3:0, o Popadinova pelnė garbės įvartį (1:3).

|  |
| --- |
|  **Šią straipsnio dalį reikėtų išplėsti.** |

Pasiekimai
----------

|  |
| --- |
|  **Šią straipsnio dalį reikėtų išplėsti.** |

Šaltiniai
---------

Nuorodos
--------

* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* SOFASCORE
* SOCCERDONNA
* soccerpunter
* sassuolocalcio.it
* Globalsportsarchive
*Kitos reikšmės – Venckai (reikšmės).*

| Venckaivok.  *Wensken* |
| --- |
| 

VenckaiVenckai

54°49′24″š. pl. 22°35′12″r. ilg.﻿ / ﻿54.8232°š. pl. 22.5868°r. ilg.﻿ / 54.8232; 22.5868﻿ (Venckai (Pilkalnio apskritis))Koordinatės: 54°49′24″š. pl. 22°35′12″r. ilg.﻿ / ﻿54.8232°š. pl. 22.5868°r. ilg.﻿ / 54.8232; 22.5868﻿ (Venckai (Pilkalnio apskritis)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Venckai** (vok. *Wensken*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 15 km į pietryčius nuo Lazdynų.

Istorija
--------

Venckų kaimo bendruomenė 1938 m.
1785 m. Venckai buvo mišrusis kaimas ir zalcburgiečių kolonija su 11 ugniakurų, 1818 m. – mišrusis kaimas su 11 ugniakurų ir 103 gyventojais, 1839 m. – valstiečių kaimas su 22 ugniakurais ir 173 gyventojais. 1723–1818 m. priklausė Grumbkaukaičių domenų valsčiui (Ragainės, vėliau Įsruties apskrities sudėtyje), 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Grumbkaukaičių valsčiui. Tikinčiųjų dauguma priklausė Viliūnų evangelikų liuteronų parapijai, katalikai iki 1930 m. priklausė Bildviečių parapijai, vėliau – naujai įkurtai Šilėnų parapijai. 1901 m. kaimo pakraščiu nutiestas siaurasis geležinkelis. Po Antrojo pasaulinio karo išnyko. Nuo 2008 m. buvusio kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1939 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 121 | 100 | 96 | 96 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pilkalnio apskrities gyvenvietės, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2020-12-30.
2. 1 2  Venckai, GenWiki vok.
3. ↑  Pilkalnio apskrities kaimų sąrašas (1910 m.) vok.
4. ↑  www.verwaltungsgeschichte.de Pilkalnio apskritis vok.
|  Gvatusai |
| --- |
| Gyventojų skaičius | ~600–1000 |
| Populiacija šalyse | Kosta Rikos vėliava Kosta Rika (Alachuelos provincija) |
| Kalba (-os) | gvatusų, ispanų |
| Religijos | krikščionybė (katalikybė) |
| Giminingos etninės grupės | ramai, kitos čibčų tautos |

**Gvatusai** (isp. *guatusos*, sav. *maléku*) – indėnų tauta, gyvenanti šiaurės Kosta Rikoje – Frijo upės baseine (Alachuelos provincija). Populiacija ~600 žmonių (163 – 1972 m.). Gvatusų kalba priklauso čibčų kalbų šeimai, dalis kalba ispaniškai. Paplitusi katalikybė, yra protestantų. Nuo 1977 m. gvatusų tradicinės žemės paskelbtos „indėnų žeme".

Tradicinis verslas – rankinė lydiminė žemdirbystė: auginami kukurūzai, manijokai, pupelės, batatai, ryžiai, bananai, kakava (pardavimui), papaja, mangai, apelsinai, palmės slyvenės. Taip pat žvejoja, medžioja (tradiciškai su lanku ir strėlėmis), rankioja. Negausiai laiko kiaules (pusiau palaidas), arklius, vištas, šunis, bites. Raguočių nelaiko, nes tikima, kad raguoti gyviai yra piktosios dvasios.

Gyvenvietė gatvinio plano. Tradicinis būstas kūgiškas, iš šiaudų ir žardžių, su stogu iki pat žemės, bendruomeninis. Nuo XX a. vid. būstas stačiakampio plano, skydinis, dengtas cinkuota geležimi. Miega hamakuose. Valgo kukurūzų papločius, virtą arba kiaulės taukuose keptą mėsą, geria palmių vyną.

Dabar rūbai kreoliški.

Šeima gvatusų branduolinė arba išplėstinė, santuoka matrilokalinė. Giminę veda pagal motinos liniją (bendruomenės viduje) arba pagal tėvo (bendraujant su baltaisiais). Santuoka lengvai nutraukiama, lytinis gyvenimas gan laisvas. Veikia vyrų draugijos (kompadrijos). Išlikusios senosios laidojimo apeigos, senieji dievai sumišę su krikščioniškąja mitologija.

* Gvatusų bendruomenės ženklasGvatusų bendruomenės ženklas
* Tradicinis būstasTradicinis būstas
* Gvatusų būgnasGvatusų būgnas
* Gvatusų gyvenamoji vietaGvatusų gyvenamoji vieta

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Гуатусо*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
| **Caterina Percoto** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1812 m. vasario 19 d.San Lorenco di Soleskjanas, Friulis |
| Mirė | 1887 m. rugpjūčio 15 d. (75 metai)San Lorenco di Soleskjanas, Friulis |
|  |
| Veikla | rašytoja, poetė |

**Katerina Perkoto** (fr. *Catarine Percude*, it. *Caterina Percoto*, 1812 m. vasario 19 d. San Lorenco di Soleskjanas, Friulis – 1887 m. rugpjūčio 15 d. San Lorenco di Soleskjanas, Friulis) – Italijos rašytoja ir poetė.

Biografija
----------

Po tėvo mirties 1821 m. jos šeima išsikėlė į Udinę ir Kateriną Perkoto išsiuntė į Santa Kjaros vienuolių internatinę mokyklą. Nuo tol rašytoja ėmė bjaurėtis vienuolišku moterų auklėjimu – šią savo nuomonę ji gynė visą gyvenimą.

K. Perkoto literatūrinė karjera prasidėjo 1839 m. nuo to laiko jos vadovu tapo leidėjas Frančeskas Dal’Ongaras. Panirusi į Friulio kraštovaizdžius, stebėdama laukų darbus ir šilkaverpių auginimą, ji savo darbuose vaizdavo sustingusį, Austrijos valdomą Friulio skurdo pasaulį. Tačiau po 1848 m. kai Austrijos valdomos Italijos žemės sukilo ir buvo žiauriai Austrijos malšinamos, K. Perkoto kūryba tapo politiškai angažuota ir sulaukė Italijos patriotų palaikymo. XIX a. šeštajame dešimtmetyje ji pradėjo rašyti friuliškai, o 1863 m. išleido du apsakymų tomus ir „Racconti" – friulų pasakėčių rinkinį.

Paskutiniai rašytojos ir poetės gyvenimo metai buvo sunkūs dėl prastos sveikatos, bet drauge kupini svarbių susitikimų, pavyzdžiui, 1867 m. Udinėje ji susitiko su pačiu Džuzepe Garibaldžiu, taip pat Florencijoje, Frančesko Dal’Ongaro namuose susitikdavo su to meto pradedančiaisiais rašytojais ir politikais. Ji atsisakė Santa Kjaros internatinės mokyklos direktoriaus pareigų, o 1871 m. Italijos ministras Čezarė Korentis ją paskyrė dirbti Venecijos internatinių mokyklų direktore. 1878 ir 1883 m. išleido po apsakymų rinkinį.

Katerina Perkoto mirė 1887 m. rugpjūčio 15 d. gimtajame San Lorenco di Soleskjane, palaidota Udinėje šalia friulų poeto Pjetro Coručio.

Išnašos
-------

1. ↑  *L’epoca napoleonica e le lotte risorgimentali, su comune.bagnariaarsa.ud.it.*
2. ↑  Atto di morte numero 46, registro delle morti per l’anno 1887 del Comune di Manzano (Udine), su dl.antenati.san.beniculturali.it. URL consultato il 18 marzo 2019.

Bibliografija
-------------

* K. Perkoto bibliografija
|  |
| --- |
| Cassie |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Cassandra Ventura |
| Gimė | 1986 m. rugpjūčio 26 d.Nju Londonas, Konektikutas, JAV |
| Žanrai | R&B, pop, hip hop |
| Veikla | atlikėja, modelis, aktorė |
| Aktyvumo metai | 2006– |
| Įrašų kompanija | NextSelection, Bad Boy |
| Svetainė | www.lovecassie.com |

**Cassie** (gimė kaip *Cassandra Ventura*, g. 1986 m. rugpjūčio 26 d.) – JAV atlikėja, geriausiai žinoma kaip singlo *Me & U* atlikėja, kuris tapo hitu 2006 m.

Biografija
----------

Cassie lankė „The Williams" privačią mokyklą. Cassie pradėjo savo karjerą 14 metų, kaip modelis, pasirodydama „Delia's", „Adidas", „Abercrombie & Fitch", ir „Seventeen" reklamose. Kai baigė vidurinę mokyklą 2004 metais, ji pareiškė, kad ji ketina tobulinti savo muzikos ir modelio karjerą.

Niujorke – kur Cassie buvo modeliuotoja „Abercrombie and Fitch", mokydavosi Brodvėjaus Šokių Centre (Broadway Dance Center. Prodiuseris Ryan Leslie 2004 metų pabaigoje, pastebėjo Cassie klubuose ir vakarėliuose, ir sakė, jog jautėsi lyg užburtas stovint prie jos. Ji galiausiai buvo supažindinta su juo per Sean „Diddy" Combs', kuris jau dirbo su Cassie per vienas iš jos modeliavimo užduočių.

Netrukus po jos susipažinimo su Ryan Leslie, Cassie’s mama (kaip manoma) paprašė Cassie’s įrašyti dainą, jai kaip gimtadienio dovaną. Cassie kreipėsi į Leslie, kuris parašė duetą jiems, pavadintą „Kiss Me".
Leslie taip pat parašė ir išleido Cassie’s pirmąjį singlą „Me & U" (2005). 2006 metų kovą, Cassie Dainavo su Diddy’s disko ženklu „Bad Boy Records".

Kai išleido dainą „Me & U", daina tapo didžiuliu hitu – ypatingai Jungtinėse Valstijose. Ji užėmė trečią vietą „Billboard Hot 100" , ketvirtą vietą „Billboard Pop 100" ir pirmą vietą „Billboard's Hot R&B/Hip-Hop Songs". Domėjimasis singlu „Long Way 2 Go" buvo mažiau sėkmingas, jo viršūnė – 97 vieta „Billboard Hot 100".

Cassie nusifilmavo Kanye West klipe "Stronger". Taip pat nusifilmavo filme *Step Up 2*, ir sukūrė dainą "Is It You?" garso takeliui. Taip pat išleido dvi naujas dainas "In Love With The DJ" ir "Turn the light off". Atlikėja dirba prie antrojo solinio albumo, kurio pavadinimas nėra žinomas, o išleidimo data – 2008 m. gegužės 20 d.

Diskografija
------------

### Albumai

**Cassie**

* Išleistas: 2006 m. rugpjūčio 8 d.
* Topų vietos: #4 U. S. *Billboard 200*, #2 U. S. R&B/Hip-Hop
* JAV pardavė: 300 000

Nominacijos ir apdovanojimai
----------------------------

* 2007 „NRJ Music Awards" buvo nominuota "Révélation Internationale" (Tarptautine Geriausia Nauja Atlikėja)

Nuorodos
--------

* Oficialus Puslapis
* Myspace
* imdb.com: Cassie
* Lietuviškas puslapis Archyvuota kopija 2008-01-16 iš Wayback Machine projekto.
* Cassie svetainėje Last.fm
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį ar jo skyrių reikėtų peržiūrėti.**Būtina ištaisyti gramatines klaidas, patikrinti rašybą, skyrybą, stilių ir pan.Ištaisę pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.  |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Cassius |
| Kilmė | Prancūzija Prancūzija |
| Žanrai | House |
| Aktyvumo metai | Nuo 1988 m. |
| Įrašų kompanija | Virgin records |
| Nariai |
| Philippe Zdar ir Boom Bass. |

**Cassius** – Prancūzijos house muzikos prodiuseriai. Jų tikrieji vardai Philippe Cerboneschi ir Hubert Blanc-Francard, tačiau yra geriau žinomi jų sceniniai pavadinimai, tai Philippe Zdar ir Boom Bass.

Biografija
----------

Abu nariai ėmė dirbti kartu 1988 m. kai prodiusavo kelis Mc Solaar albumus. 1991 m. jie sukūrė pirmą savo projektą pavadinimu La Funk Mob, kur jie toliau eksperimentavo su elektriniais garsais. Vėliau jau jie abu sukūrė garsųjį hitą „Foxxy", tik šį kartą jau pasivadinę Cassius vardu. Šio singlo populiarumas išgarsino Cassius, o tokios grupės kaip Daft Punk ar Air net leido sukurti kelis jų dainų remix’us. 1999 m. sausio mėn. jie išleido kitą hitą „Cassius 1999", kuris kaip pasirodo, buvo jų albumo pagrindinė daina, albumo kuris ir vadinosi „1999". Šiame albume buvo dar du hitai, tai „Feeling for You" ir „La Mouche". Dainų „Feeling for you" ir „Cassius 1999" video klipuose yra vaizduojamas garsus komiksų veikėjas, vardu Deadman, kuris čia yra Dj – superherojus.

2002 m. buvo išleistas antrasis jų albumas „Au Rêve", kuris nebuvo toks populiarus kaip pirmasis. Šiame albume galima išgirsti kūrinių, kartu su Steve Edwards, Wu-Tang Clan ir dar keliais kitais atlikėjais. Cassius grįžo į studiją 2006 m. su eksperimentiniu singlu „Toop Toop", kuris buvo vienas iš jų albumo „15 Again" singlų. Šis, kaip ir prieš tai buvęs „Au Rêve" albumas buvo daugiau vokalinio, o ne house muzikos tipo. Keliaudami po albumo pristatymo turą, jie sugalvojo vieną įdomų dalyką, paprašė draugų ir fanų sukurti remixą dainos „Toop Toop". Kaip jie patys teigia, jie sulaukė apie 400 remixų nuo 2006 m. spalio mėn. Šiuo momentu grupe dar nieko nekuria.

Diskografija
------------

* *1999 (1999)*
* *Au Rêve* (2002)
* *The Bad Seeds 1993–1997* (2004; La Funk Mob kompiliacinis albumas)
* *15 Again* (2006)
Koordinatės: 55°23′ š. pl. 23°46′ r. ilg.﻿ / ﻿55.383°š. pl. 23.767°r. ilg.﻿ / 55.383; 23.767

Krakių miškas tarp Krakių ir Siponių
Krakių-Dotnuvos miškų pakraštys šalia Medininkų ankstyvą pavasarį
Miškas netoli Palainiškių
Mišku tekanti Jaugila
**Krakių-Dotnuvos miškai** – miškai Kėdainių rajono savivaldybės teritorijoje, daugiausia Dotnuvos ir Krakių seniūnijose, 1,5 km į rytus nuo Krakių, 4 km į vakarus nuo Dotnuvos.

Geografija
----------

Plotas 3280 ha, iš jų mišku apaugę 2910 ha. Susideda iš Dotnuvos, Medininkų, Pališkių ir Krakių miškų. Priklauso Kėdainių miškų urėdijos Dotnuvos girininkijai.

Mišku teka Smilgos baseino upės: Jaugila, Smilgaitis, Tranys, Girotakis. Reljefas lygus. Dirvožemiai vėlėniniai jauriniai glėjiški priemoliai.

Miške įsikūrę kaimai: Jankūnai, Girynė, Jaugilka, Apušrotas, Špitolpievis. Įsteigtas Dotnuvos-Josvainių biosferos poligonas.

Medynai
-------

Miško augavietės labai derlingos laikinai įmirkusios. 82% miškų yra ūkiniai IV grupės, 17% apsauginiai III grupės, 1% ekosistemų apsaugos II grupės. Kultūrinės kilmės medynų 11%. Medynų vidutinis amžius 48 m. bonitetas 1,1, skalsumas 0,73, tūris 196 m³/ha. Kasmet priauga 3,6 m³/ha.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Medynas** | **1985 m.** | **2005 m.** |
| beržynai | 50 % | 38% |
| eglynai | 37 % | 25% |
| drebulynai | 7 % | 13% |
| uosynai | 1 % | 8% |
| ąžuolynai | 2 % | 7% |
| baltalksnynai | 2 % | 6% |
| juodalksnynai | 1 % | 3% |
| jaunuolynai | 21 % | 25% |
| pusamžiai | 47 % | 26% |
| bręstantys | 23 % | 17% |
| brandūs | 9 % | 32% |

Per metus vidutiniškai kertama apie 12 tūkst. ktm medienos, atkuriama apie 20 ha miškų, išugdoma apie 70 ha jaunuolynų.

Fauna
-----

Miškuose gausu briedžių, šernų, yra stirnų, pasitaiko tauriųjų elnių. Čia sutinkami į raudonąją knygą įrašyti juodieji gandrai ir vidutiniai geniai, gausu bebrų.

Istorija
--------

1944–1953 m. Krakių-Dotnuvos miškuose veikė Vyčio, nuo 1948 m. – Prisikėlimo apygardos, P. Lukšio, vėliau Maironio rinktinės partizanai. 1952 m. spalio 1 d. Padotnuvio kaime žuvo Prisikėlimo apygardos ir P. Lukšio rinktinės vadas Juozas Paliūnas (slap. Rytas).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Brukas. *Krakių–Dotnuvos miškai*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 382
2. ↑  Algirdas Brukas. *Krakių-Dotnuvos miškai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 702 psl.
3. ↑
4. ↑  *Krakių–Dotnuvos miškai*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 382
5. ↑  Dalius Žygelis. *Krakių-Dotnuvos miškai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 702 psl.
M47 spiečius
**Mesjė 47** (**M47**, **NGC 2422**) – padrikasis spiečius, esantis Laivagalio žvaigždyne. Nuotolis iki jo – 1600 šviesmečių (įvairiuose šaltiniuose pateikiami skirtingi duomenys – nuo 1560 iki 1750 šm). Regimasis ryškis – 5,2. Kaip nurodoma „The Sky Catalog 2000", šio spiečiaus amžius siekia 78 mln. metų; nuo Žemės jis tolsta 9 km/s greičiu.

Mesjė 47 spiečiaus skersmuo siekia maždaug 12 šviesmečių, jame esama ~50 žvaigždžių. Centrinėje spiečiaus dalyje yra maždaug 16 žvaigždžių kubiniame parseke, o visame spiečiuje – 0,62 žvaigždės kubiniame parseke. Ryškiausia spiečiaus žvaigždė yra B2 spektrinės klasės ir 5,7 ryškio. Taip pat šiame spiečiuje esama dviejų K tipo oranžinių milžinių (abi ~200 kartų šviesesnės už Saulę).

Atradimas
---------

Šį spiečių kažkada iki 1654 m. pirmasis aptiko Giovanni Batista Hodierna (įvardijo „ūku tarp dviejų šunų"), tačiau tai paaiškėjo tik 1984 m. 1771 m. vasario 19 d. spiečių nepriklausomai atrado astronomas Charles Messier, tačiau skaičiuodamas objekto padėtį jis įvėlė klaidą, tad iki 1959 m. kai šį objektą identifikavo T. F. Morris, tai buvo vienas iš dingusių Mesjė objektų. Dar sykį šis objektas nepriklausomai buvo atrastas astronomo William Herschel 1785 m. vasario 4 d. (pažymėjo kaip H VIII.38.).

Išnašos
-------

1. 1 2 3  *Messier 47*. SEDS. Nuoroda tikrinta 2021-11-29.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Karūnos didysis vėliavininkas Sebastianas Sobieskis 1605 m.
**Karūnos didysis vėliavininkas** (lenk. *chorąży*) – vienas iš Lenkijos karalystės ir Abiejų Tautų Respublikos dvaro ir žemietijų valdžios pareigūnų bei Lenkijos kariuomenės jaunesnysis karininkas.

Karūnos didžiojo vėliavininko pareigybę įsteigė Lenkijos karalius Kazimieras III Didysis, pareigybė perimta iš viduramžių riterių, kurie savo kariniuomenės smulkesnius dalinius vadindavo vėliavomis, nes paprastai dalinį sudarydavo vienos riterio valdos šauktiniai kariai. Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje ir Lenkijos karalystėje savo vėliavas turėjo atskiros žemės, didikų valdos ir giminės, taip pat karaliaus dvarai. Kariuomenės vėliava dabartiniu supratimu atitinka kuopą.

Įgaliojimai
-----------

Vėliavininkas buvo valstybinės vėliavos saugotojas ir jos nešėjas per svarbiausias dvaro ceremonijas, karaliaus karūnavimą ar laidotuves. Stovėdavo monarcho dešinėje. Po 1633 m. kai Karūnos didysis ginklininkas faktiškai perėmė vėliavnešio pareigas, ši pareigybė tapo tituline, pareigos buvo laikomos nors ir simbolinėmis, bet garbingomis.

Karūnos dideji vėliavininkai
----------------------------

| Paveiikslas | Kadencija | Asmuo | Einamos pareigosTolesnė karjera |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | Martynas iš Vracimavičių | buvo Jogailos vėliavininkas |
|  |  | Motiejus Grušeckis | buvo Jogailos vėliavininkas |
|  | 1581 | Marekas Sobieskis |  |
|  | 1596 | Sebastijanas Sobieskis |  |
|  | 1641 | Aleksandras Koniecpolskis |  |
|  | 1660 | Andžejus Potockis |  |
|  | 1676 | Jeronimas Augustinas Liubomirskis |  |
|  | 1680-1683 | Mikalojus Jeronimas Seniavskis |  |
|  | 1685 | Aleksandras Polanovskis |  |
|  | 1687-1693 | Jonas Stanislovas Jablonovskis |  |
|  | 1693-1723 | Aleksandras Janas Jablonovskis |  |
|  | 1724-1746 | Janas Klemensas Branickis |  |
|  | 1746-1753 | Jurgis Ignotas Liubomirskis |  |
|  | 1753-1773 | Karolis Vielopolskis |  |
|  | 1773-1774 | Pranciškus Ferdinandas Liubomirskis |  |
|  | 1774-1780 | Stanislovas Feliksas Potockis |  |
|  | 1780-1784 | Juozapas Jonas Vandalinas Mnišekas |  |
|  |  | Stanislovas Jurgis Vandalinas Mnišekas | Pareigybė panaikinta po Trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1795 m. |
|

Kiti straipsniai
----------------

* Abiejų Tautų Respublikos Senato pareigūnai
* Centrinės valdžios pareigūnai
* Abiejų Tautų Respublikos žemietijų pareigūnai
* Abiejų Tautų Respublikos dvaro pareigūnai
Koordinatės: 55°35′9″ š. pl. 22°14′45″ r. ilg.﻿ / ﻿55.58583°š. pl. 22.24583°r. ilg.﻿ / 55.58583; 22.24583


| Karūžiškės III tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Šilalės rajonas) |
| Plotas | 0,074 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,72 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |

**Karūžiškės III tvenkinys** arba **Padievyčio tvenkinio** rytinė dalis – tvenkinys Lietuvoje, Šilalės rajone, 3,5 km į pietus nuo Laukuvos. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį prie pat jo įtekėjimo į Dievyčio ežerą (Yžnės baseinas). Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,66 km, plotis – iki 0,22 km. Altitudė 157,1 m. Krantai apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu, vakarinis krantas aukštokas. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalija. Aplinkui plyti pievos, šiaurėje - dirbami laukai. Priešsroviui už 0,43 km telkšo Karūžiškės II tvenkinys. Rytinėje pakrantėje įsikūręs Padievyčio kaimas. Vakarine pakrante nutiestas kelias  **162**  Laukuva–Šilalė .

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Silkė pataluose
**Silkė pataluose** – XX a. 7-ame dešimtmetyje Rusijoje ir kitose buvusios TSRS respublikose išpopuliarėjusios daržovių ir silkės salotos. Tipiškas rusiškos virtuvės pavyzdys, naujametinio stalo neatsiejamas patiekalas.

Gamyba
------

Į plokščią indą sluoksniais dedama supjaustyta silkė, ant jos – susmulkintos virtos bulvės, morkos, burokėliai ir kiaušiniai. Galima dėti sluoksnį svogūnų ir obuolių. Viršutinis sluoksnis turėtų būti burokėlių. Kiekvienas sluoksnis pertepamas majonezu. Viršuje pabarstoma smulkintų žalumynų (petražolių, krapų) bei kiaušinio trynio trupinių.

Valgomas kaip užkandis. Gali būti patiekiamas dideliame inde arba nedideliuose indeliuose kiekvienam žmogui atskirai. Šis patiekalas išsiskiria savo spalva, nes susluoksniuotos daržovės yra skirtingų spalvų. Dėl to, rekomenduojama patiekti permatomuose induose. 

* Išvirti bulves, morkas ir kiaušiniusIšvirti bulves, morkas ir kiaušinius
* Juostelėmis ar kubeliais supjaustyti silkės fileJuostelėmis ar kubeliais supjaustyti silkės file
* Sluoksniais dėti supjaustytas bulves, silkęSluoksniais dėti supjaustytas bulves, silkę
* Sluoksnis smulkintų svogūnųSluoksnis smulkintų svogūnų
* Sluoksnis smulkintų virtų kiaušiniųSluoksnis smulkintų virtų kiaušinių
* Sluoksnis smulkintų virtų morkųSluoksnis smulkintų virtų morkų
* Viršuje – tarkuoti virti burokėliai. Kiekvieną sluoksnį pertepti majonezuViršuje – tarkuoti virti burokėliai. Kiekvieną sluoksnį pertepti majonezu
* Šaldytuve palaikyti apie 10 val.Šaldytuve palaikyti apie 10 val.
| ***Silpnybė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Frailty |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Bill Paxton |
| Prodiuseris (-iai) | David BlockerDavid KirschnerCorey Sienega |
| Scenaristas (-ai) | Brent Hanley |
| Operatorius | Arnold Glassman |
| Kompozitorius | Brian Tyler |
| Vaidina | Bill PaxtonMatthew McConaugheyPowers BootheMatt O'LearyJeremy Sumpter |
| Metai | 2001 |
| Žanras | psichologinis trileris |
| Trukmė | 100 min. |
| Kalba | Anglų k. |
| Platintojas | Lionsgate (JAV)Paramount Pictures (JK, Australija, Japonija)20th Century Fox (Argentina) |
| Kinematografija | Bill Butler |
| Biudžetas | 11 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Silpnybė** (angl. *Frailty*) - 2001 JAV psichologinis trileris. Filmas pasižymi keistu fanatiškumu žiaurumu, į kurį įtraukiami vaikai.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filme pasakojama apie tėvą, kuris mato dievo siųstas vizijas, ir du sūnus. Tėvas gauna vizijas iš dievo, kad reikia surinkti 3 šventus ginklus kovai su demonais. Tačiau paaiškėja, kad tai žudymo įrankiai skirti žudyti prasikaltusius žmones - „demonus". Tėvas vykdo žudymus priešais vaikų akis, tikėdamas, kad jo paliestieji nužudomi žmonės stipriai nusidėjo. Galiausiai sūnus užauga ir seka tėvo pėdomis...
Koordinatės: 4°29′ p. pl. 55°14′ r. ilg.﻿ / ﻿4.483°š. pl. 55.233°r. ilg.﻿ / 4.483; 55.233

Salos pakrantė
**Silueto sala** (pranc. *Silhouette*) – sala Indijos vandenyne, Seišeliuose, 20 km į šiaurės vakarus nuo Mahės. Plotas – 20 km². Tai trečia pagal dydį iš granitinių Seišelių salų. Paviršius labai kalnuotas, iškyla iki 751 m (Daubano k.). Nuo aplinkinių salų Siluetas skiriasi tuo, kad tai jaunesnė sala, joje rasta vulkaninių pelenų.

Siluete gyvena labai negausios endeminių gyvūnų rūšys – seišelinis maišasparnis šikšnosparnis (*Coleura seychellensis*), Aldabros dramblinis vėžlys (*Aldabrachelys gigantea*), seišelinis pelėsakalis (*Falco araea*), seišelinis žydrasis balandis (*Alectroenas pulcherrimus*). Nuo 2010 m. 93 % salos yra nacionalinis parkas.

Labiausiai yra apgyvendinta vakarinė salos dalis. Trijuose pagrindiniuose kaimuose apsigyveno didžioji dalis gyventojų. Siluete gyvena apie du šimtus žmonių. Pagrindinė gyvenvietė – La Pasas. Salą 1609 m. pasiekė britų jūrininkai. 1771 m. paskelbta Prancūzijos valda. Sala pavadinta Prancūzijos finansų ministro Etjeno de Silueto (*Étienne de Silhouette*) garbei (nuo šio ministro pavardės kilo žodis siluetas).

* Žemėlapis
* Paplūdimys
* Mokykla
* Muziejus

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑  Historical Information on Silhouette
3. ↑

Nuorodos
--------

* Informacija apie salą
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Clupeiformes** |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus)Atlantinė silkė (*Clupea harengus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Kaulinės žuvys  *( Osteichthyes)* |
| Klasė: | Stipinpelekės žuvys  *( Actinopterygii)* |
| Būrys: | Silkiažuvės  *( Clupeiformes)* |

 |

**Silkiažuvės** (*Clupeiformes*) – stipinpelekių žuvų būrys. Tai primityviausios dabartinės kaulinės žuvys. Kūnas aptakus, suplotas iš šonų. Dauguma jų sidabriškos spalvos, o nugara žalio ar mėlyno atspalvio. Žvynai cikloidiniai, lengvai iškrintantys. Pelekai be kietų spindulių, pilviniai toli nuo krūtininių. Šoninė linija trumpa, tik per 2-5 žvynus. Vidinė kaukolė ne visai sukaulėjusi, joje dar daug kremzlės. Plaukimo pūslė jungiasi su žarnynu. Minta planktoniniais organizmais (dažniausiai vėžiagyviais bei jų lervomis, kuriuos nufiltruoja iš vandens išžiojusios didelę burną ir atidengdamos žiaunų šepetėlius. 

Plačiai paplitusios jūrose, kai kurios plaukia neršti į upes. Dažnai gyvena didžiuliais būriais. Jos yra labai svarbi jūrų mitybinės grandinės grandis ir turi didelę reikšmę kai kurių pajūrio šalių ekonomikai.

Būryje yra 6 šeimos, apie 300 rūšių.

Silkiažuvių šeimos
------------------

* Dantytasilkinės (*Denticipitidae*)
* Ančiuvinės (*Engraulidae*)
* Kirvukinės silkės (*Pristigasteridae*)
* Vilkasilkinės (*Chirocentridae*)
* Silkinės (*Clupeidae*)
* Salanksinės (*Sundasalangidae*)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Silkiažuvės** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Lisas/Lejė |
| --- |
| Liso upė Liso upė |
| **Ilgis** | 202 km |
| **Baseino plotas** | 2900 km² |
| **Ištakos** | Pa de Kalė |
| **Žiotys** | Šeldė |
| **Šalys** | Prancūzija, Belgija |
|  |
|  **Vikiteka** | Lisas/Lejė |

**Lisas** (pranc. *Lys*) arba **Lejė** (ol. *Leie*) – upė Prancūzijoje ir Belgijoje; Šeldės kairysis intakas. Prasideda Pa de Kalė departamente, netoli Friužo, 114,7 m aukštyje. Teka į šiaurės rytus, pradžioje per Prancūziją (Šiaurės depart.), vėliau sudaro nemažą atkarpą tekėdama Prancūzijos-Belgijos siena, o žemupyje teka per Belgiją (Heno, Vakarų ir Rytų Flandriją). Įteka į Šeldę Gento mieste.

Didesni intakai:

* kairieji – Buras;
* dešinieji – Laketė, Lavė, Klarensė.

Lisas teka tankiai apgyvendintomis vietomis, todėl jo vanduo gerokai užterštas. Miestai prie Liso: Teruanas, Eras prie Liso, Merevilis, Armantjeras, Aliuinas (Prancūzija), Kominas-Varnetonas, Menenas, Kortreikas, Deinzė, Gentas.
Pirmasis išlikusios Pančatantros teksto puslapis sanskrito kalba.
**„Pančatantra"** („Penkiaknygė") – senovės indų pasakų, pasakėčių ir eiliuotų sentencijų rinkinys, sukurtas sanskritu apie III–IV a. (išliko vėlesnės jos redakcijos). Sudaryta iš 5 knygų.

Įžangoje sakoma, kad „Pančatantrą" sukūręs brahmanas Višnušarmanas, norėdamas įdomiais pasakojimais pamokyti valstietiškos išminties kvailokus karalaičius. Pagrindiniai pasakų ir pasakėčių herojai – gyvuliai (karalius liūtas, ministras šakalas, drambliai). Jose alegorine forma pavaizduotas Indijos visuomenės gyvenimas: smerkiamas brahmanų gobšumas, veidmainystė, šventeiviškumas, citatomanija, akcentuojamas valdovų savanaudiškumas, klastingumas, praprastų žmonių apsukrumas, išmintis.

„Pančatantros" liaudiškumas nulėmė jos populiarumą Indijoje, greitą paplitimą, didelę įtaką pasaulinei literatūrai. Esama daug perkūrimų įvairių Indijos tautų kalbomis, vertimų į daugiau nei 60 kalbų. „Pančatantros" siužetų gausu įvairių tautų pasakose, taip pat lietuvių liaudies, P. Cvirkos literatūrinėse pasakose.

Lietuviškai „Pančatantrą" išvertė Ričardas Mironas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Johannes Hertel (1915), The Panchatantra : a collection of ancient Hindu tales in its oldest recension, the Kashmirian, entitled Tantrakhyayika, Harvard University Press, page 1
2. ↑  *Pančatantra*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, VIII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1981. T.VIII: Moreasas-Pinturikjas, 438 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Teismų sprendimai ir viešosios teisės specialistų doktrina** – vienas iš tarptautinės teisės šaltinių, pagalbinė priemonė teisės normoms nustatyti ir aiškinti. Išlyga – teismo sprendimas yra privalomas tik šalims ir tik konkrečioje byloje.

Formaliąja prasme teismo precedentas nėra privalomo pobūdžio tarptautinės teisės šaltinis. Jų pagalba gali būti nustatoma, kad egzistuoja konkreti tarptautinės teisės norma, jos turinys. Teismų ir arbitražų sprendimai gali parodyti, kad susiformavo tam tikra anksčiau formaliai neįtvirtina norma. Pavyzdžiui, Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimai yra svarbi priemonė Europos Žmogaus Teisių Konvencijos nuostatoms aiškinti. Teismų sprendimai ir viešosios teisės specialistų doktrina formaliąja prasme nėra privalomi.

Pagal Tarptautinio Teisingumo Teismo Statutą teisės doktrina - pagalbinė priemonė tarptautinėms teisės normoms nustatyti. Mokslinė analizė gali gana tiksliai paaiškinti tarptautinės teisės normas ir jų turinį, nes jų vaidmuo yra svarbus kodifikacijos procese.
| **Icikas Demba** |
| --- |
| Gimė | 1901 m. rugsėjo 14 d.Pumpėnai, Biržų apskritis |
| Mirė | 1983 m. lapkričio 26 d. (82 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | komunistinio judėjimo veikėjas |
| Partija | 1932 m. LKP,1940 m. SSKP |

**Icikas Demba** (1901 m. rugsėjo 14 d. Pumpėnuose – 1983 m. lapkričio 26 d. Vilniuje) – Lietuvos komunistinio judėjimo veikėjas.

Biografija
----------

1927 m. baigė Kauno aukštesniąją technikos mokyklą. 1924–1928 m. priklausė sionistinei „Poalei cion" partijai. 1928–1931 m. kalintas. 1932 m. dirbo Panevėžyje ir Kaune. 1933–1934 m. vadovavo LKP CK nelegaliam komunistinės literatūros transportavimui, bendradarbiavo „Balse" ir „Tiesoje". 1934–1940 m. kalintas. 1940–1941 m. ir 1944–1947 m. dirbo NKGB / MGB. 1940–1947 m. LSSR Aukščiausiosios Tarybos deputatas. 1942–1944 m. 16-osios lietuviškosios divizijos politinis darbuotojas. 1947–1953 m. Partijos istorijos instituto prie LKP CK darbuotojas. 1954–1960 m. rajoninių spaustuvių tresto direktorius.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Romas Šarmaitis. *Icikas Demba*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 32
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Ilginis, paviršinis ar erdvinis (tūrinis) **krūvio tankis** yra elektros krūvio kiekis linijoje, plote ar tūryje atitinkamai.

Ilginis krūvio tankis
---------------------

Ilginis krūvio tankis: {\displaystyle \tau ={\frac {q}{l}}}; čia *q* yra krūvis, tolydžiai pasiskirstęs *l* ilgio linijos atkarpoje.

Jeigu krūvis yra pasiskirstęs netolygiai, tokiu atveju reikia imti be galo mažą linijos atkarpą *dl*. Jei toje atkarpoje yra krūvis *dq*, tai ilginis krūvio tankis: {\displaystyle \tau ={\frac {dq}{dl}}}.

Žinant ilginį krūvio tankį, galima rasti sistemos krūvį: {\displaystyle q=\int \_{(l)}\tau \,dx}.

Paviršinis krūvio tankis
------------------------

Tolygaus krūvio pasiskirstymo atveju: {\displaystyle \sigma ={\frac {q}{S}}}; čia *q* yra krūvis, pasiskirstęs *S* ploto paviršiuje.

Netolygaus krūvio pasiskirstymo atveju: {\displaystyle \sigma ={\frac {dq}{dS}}}; čia *dq* yra krūvis, pasiskirstęs be galo mažame *dS* ploto paviršiuje.

Žinant paviršinio krūvio tankį, galima rasti sistemos krūvį: {\displaystyle q=\int \_{(S)}\sigma \,dS}.

Erdvinis krūvio tankis
----------------------

Tolygaus krūvio pasiskirstymo atveju: {\displaystyle \rho ={\frac {q}{V}}}; čia *q* yra krūvis, pasiskirstęs *V* dydžio tūryje.

Netolygaus krūvio pasiskirstymo atveju: {\displaystyle \rho ={\frac {dq}{dV}}}; čia *dq* yra krūvis, pasiskirstęs be galo mažame *dV* dydžio tūryje.

Žinant tūrinio krūvio tankį, galima rasti sistemos krūvį: {\displaystyle q=\int \_{(V)}\rho \,dV}
Auditorius (1762). 
**Auditorius** – asmuo, vykdantis auditą, tikrinantis organizacijos finansinę būklę, finansinę atskaitomybę (finansines ataskaitas) etc.; finansų srities profesija.

Lietuva
-------

Asmeniui auditoriaus vardas Lietuvoje suteikiamas, jeigu jis (LR audito įst. 8 str.):

* moka valstybinę kalbą;
* turi aukštąjį universitetinį išsilavinimą;
* yra nepriekaištingos reputacijos;
* dirbo audito įmonėje ir (arba) valstybės narės audito įmonėje auditoriaus padėjėju ne trumpiau kaip 3 metus ir, jei prašymo suteikti auditoriaus vardą pateikimo metu asmuo audito įmonėje nebedirba, darbas audito įmonėje auditoriaus padėjėju buvo baigtas ne anksčiau kaip prieš 3 metus iki prašymo pateikimo;
* išlaikė kvalifikacinius auditoriaus egzaminus;
* davė auditoriaus priesaiką.

### Auditorius kontrolierius

Auditorius kontrolierius (kontrolierius) – auditorius arba kitos ES valstybės narės auditorius, Audito ir apskaitos tarnybos patvirtintas atlikti auditorių ir audito įmonių atlikto finansinių ataskaitų audito kokybės peržiūrą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR audito įstatymas (2008-07-03 redakcija)