*Šis straipsnis apie akmenį. Apie kaimą skaitykite straipsnyje Puntukas (kaimas).*
Koordinatės: 55°29′03″ š. pl. 25°03′31″ r. ilg.﻿ / ﻿55.48417°š. pl. 25.05861°r. ilg.﻿ / 55.48417; 25.05861


Puntukas
**Puntuko akmuo**, taip pat **Dvaronių akmuo** – antrasis pagal dydį riedulys Lietuvoje, stūkso 5 km į pietus nuo Anykščių, Anykščių šilelio kraštovaizdžio draustinyje, Dvaronių kaime, netoli Šventosios. Tai gamtos, mitologijos ir istorijos paminklas, geologiniu gamtos paminklu paskelbtas 2000 m.

Iki 1957 m. Puntukas laikytas didžiausiu Lietuvos akmeniu, kol Puokėje nebuvo aptiktas Barstyčių akmuo.

Šalia Puntuko įrengtas Anykščių šilelio medžių lajų takas. Į pietvakarius nuo Anykščių, priešingoje Šventosios upės pusėje, yra akmuo Puntuko brolis ir Karalienės liūnas.

Aprašas
-------

| Žodžio kirčiavimas (1 kirčiuotė) |
| --- |
|
| Vardininkas: | Pùntukas |
| Kilmininkas: | Pùntuko |
| Naudininkas: | Pùntukui |
| Galininkas: | Pùntuką |
| Įnagininkas: | Pùntuku |
| Vietininkas: | Pùntuke |

Puntukas su S. Dariaus ir S. Girėno bareljefais (skulptorius Bronius Pundzius, 1943 m.)
Puntukas yra 7,54 m ilgio, 7,34 m pločio ir 5,7 m aukščio (iš jų – 1,5 m po žeme). Didžiausia horizontali apimtis – 21,39 m. Pagal 2021 m. Lietuvos geologijos tarnybos informaciją akmens masė yra 446 tonos, nors VLE nurodo 400, o daugelis kitų šaltinių – 265. 
Pagal petrologinę sudėtį Puntukas – pilkai rausvos spalvos amfibolinis biotitinis granitas (jame esama feldšpatų, kvarco, raginukės, biotito ir kitų mineralų kristalų); pagal struktūrą – rapakivis.

Puntuko akmenyje iškalti Lituanicos lakūnų Stepono Dariaus ir Stasio Girėno bareljefai bei jų testamento žodžiai lietuvių tautai. Antrojo pasaulinio karo metu lakūnų reljefinių portretų kaldinimą Puntuko akmenyje organizavo Tomas Zauka, šiems darbams atlikti 1942–1943 m. surinkęs aukas. Bareljefus ir žodžius 1943 m. vidurvasarį, per 180 dienų slapta iškalė skulptorius Bronius Pundzius su pagalbininkais, 10-ųjų skrydžio metinių proga.

Akmuo nuo pagonybės laikų buvęs religinių apeigų vieta.

### Kilmė

Archeologų manymu, milžinišką riedulį paliko Skandinavijos kalnų ledynai, slinkę čia prieš 15–24 tūkstančių metų pleistoceno laikotarpiu iš Suomijos ir Rusijos pasienyje esančio Vyborgo rapakivio masyvo.

Pavadinimo kilmė ir padavimai
-----------------------------


Nešęs velnias akmenį, didumo kaip gryčios,  
 
Ir sudaužyt norėjęs Anykščių bažnyčios

A.Baranausko poema Anykščių šilelis.

Puntuko vardo kilmė kartais siejama su žodžiu *pusti* (tapti neįprastai dideliu). Buožgalviai liaudies kartais vadinami „puntagalviais".

Pagal kitus aiškinimums, „Puntukas" – tai žmogaus vardas. Viename iš padavimų pasakojama, kad Puntukas buvęs vyriausiojo kunigo ar bajoro, aukojusio ant akmens aukas, vardas. Pagal kitą padavimą, akmuo pavadintas karžygio Puntuko vardu, kuris čia galbūt sudegintas.

Žinomame mite pasakojama, kaip velnias nešęs akmenį Anykščių bažnyčiai nugriauti, o pragydus gaidžiams, jį pametęs.

Netoli Anykščių taip pat yra buvęs Puntuko kaimas.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Didžiausi Lietuvos rieduliai
* Biliakiemio Puntukas

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 1891 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. 1 2 3 4 5 6  *Puntukas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-10-29.
3. ↑  Kiek sveria didžiausi Lietuvos rieduliai. vstt.lrv.lt Archyvuota kopija 2021-10-30 iš Wayback Machine projekto.
4. 1 2  Markus Polag, Franz Rappel. Litauen & Kurische Nehrung.
5. 1 2 3 4 5  Klausiate – atsakome. Iš kur kilęs Puntuko akmens pavadinimas?. lrt.lt
6. ↑  Puntuko akmuo. infoanyksciai.lt
7. ↑  Legendinių lakūnų bareljefai buvo kalami slapta *kauno.diena.lt*
8. ↑  Baranauskas, Antanas (1869). „Anykščių šilelis". *Lithuanian Classic Literature Anthology*. Institute of Scientific Society. Nuoroda tikrinta 2010-12-18.
9. ↑  Iš kur kilęs Puntuko akmens pavadinimas? klaipeda.diena.lt
10. ↑  Puntuko akmuo straipsniai.org


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RAnykščių rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Anykščių regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Baldono geomorfologinis • Gykių botaninis • Pelyšos geologinis • Plaštakos hidrografinis • Šventosios ichtiologinis • Šventosios kraštovaizdžio • Virintos hidrografinis • Žaliosios pievų botaninis-zoologinis |
|  |
| Biosferos poligonai | 
Šimonių girios |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Akmuo Puntukas • Akmuo Puntuko brolis • Barboros akmuo • Variaus atodanga • Vetygalos atodanga |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Abromiškio atodanga • Daumantų atodanga • Jokūbėliškio ąžuolas • Kavarsko tufų šaltinis • Pašvenčio ąžuolas • Pavarių akmuo • Riklikų šaltinis • Šaltinis Karalienės liūnas • Šlavės atodanga • Vildžiūnų atodanga |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
~~Ąžuolas „Žirgo kaklas"~~ • Buivydų uosis • Elmės šešiakamienis ąžuolas • ~~Gegutės uosis~~ • Mūrinės kalnarūtės augimvietė • Pavarių liepa • Pušis Šventosios gamtiniame-rekreaciniame take • Šventieji ąžuolai • Uoksinė pušis • Variaus ąžuolas • Žažumbrio ąžuolas |

 |