recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| ***Senior Skip Day*** |
| --- |
|  |
| Filmo plakatas |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Nick Weiss |
| Scenaristas (-ai) | Evan Hoyt Wasserstrom |
| Vaidina | Gary LundyLarry MillerLea ThompsonTara ReidKayla EwellTalan TorrieroChuck CarterTaryn SouthernLindsey AxelssonJessica MorrisJackson Rathbone |
| Metai | 2008 |
| Žanras | Drama, komedija |
| Trukmė | 92 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Abiturientų laisvadienio vakarėlis** arba **Senior Skip Day** (angl. *Senior Skip Day*) – amerikiečių drama, komedija kuri pasirodė 2008 m.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

JAV yra tokia tradicija, kad per vadinamą *Senior Skip Day* vyresniųjų klasių moksleiviai nori turėti laisvadienį, per kurį galėtų iškelti vakarėlį. Direktorius priešinasi tokiems jų planams. Abiturientai nori švęsti ir suplanuoja vakarėlį. Neradęs mokinių, direktorius karšligiškai ima jų ieškoti. Terorizuoja mokinius, darbuotojus, visus, kurie galėtų žinoti, kur vyksta vakarėlis. Direktorius susižino, kad vyksta laidotuvės ir jose dalyvauja jo mokiniai. Jis netiki, kad ten tikros laidotuvės ir vyksta į tariamą vakarėlį. Apie tai sužinoję abuturientai išvyksta į ceremoniją ir atsiduria joje anksčiau už direktorių. Kai atvyksta pas Dikvalderis, surengia klounadą. Tikrose laidotuvėse dalyvavę svečiai liko šokiruoti tokiu elgesiu.

Veikėjai
--------

*Aktorius – veikėjas*
* Gary Lundy – Adam Harris, mokinys, pas kurį vyko vakarėlis.
* Larry Miller – direktorius Frankfurt Dickwalder
* Lea Thompson – Cathleen Harris, Adamo sesuo.
* Tara Reid – Ellen Harris
* Kayla Ewell – Cara
* Talan Torriero – Scott
* Chuck Carter – Tate
* Taryn Southern – Isha
* Lindsey Axelsson – Laura
* Jessica Morris – Denise
* Jackson Rathbone – Snippy

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

* IMBD svetainėje (anglų k.)
Pirmoji krioklio pakopa.
**Eravano krioklys** (taj. lน้ำตกเอราวัณ) – krioklys Eravano nacionaliniame parke, Tailande, Kančanaburio provincijoje.

Bendri duomenys
---------------

* Tipas: kaskadinis, pakopinis
* Pakopų skaičius: 7
* Upė: Monglajus (Mong Lai) ir Omtala (Omtala)
* Bendras kaskadų aukštis: 831 m
* Bendras kaskadų ilgis: 1 700 m
* Koordinatės: 14°23′ š. pl. 99°07′ r. ilg.﻿ / ﻿14.383°š. pl. 99.117°r. ilg.﻿ / 14.383; 99.117

Krioklys savo pavadinimą gavo dėl 7–tos kaskados panašumo į mifinį baltąjį dramblį „Eravaną" (taj. เอราวัณ) arba „Airavata" (sanskritu: (ऐरावत).

Eravano krioklys yra mišriu mišku ir bambukais apaugusiame kalvos šlaite. Iš stambesnių gyvūnų sutinkama: krabaėdė makaka, rezusas, varanas (Varanus nebulosus).

Trečioji krioklio pakopa.

Teritorija
----------

Krioklys yra 700 m į pietus nuo parko administracijos. Lankytojų patogumui šalia krioklio įrengtas apžvalginis takas, o vietose, kur jis kerta upės vagą – mediniai tiltai. Krioklio pakopos skaičiuojamos iš apačios į viršų. Pirmosios dvi pakopos Lukunlungo (Lu Kun Lung) ir Vungmača (Wung Macha) mėgstamos vietos gyventojų. Čia jie mėgsta praleisti savaitgalius. Aukščiau neštis maistą ir gėrimus (išskyrus butelį vandens) draudžiama. Trečias Fanumtoko (Pha Num Tok) kaskadas turi dideli vandens baseiną. Ketvirta Okenangfeseaho (Oke Nang Phe Seah), penkta Buamelongo (Bua Mae Long) ir šešta Dongproucksa (Dong Prouck Sa) pakopos išsidėsčiusios tankiame miške ir neturi šalutinių vandens srautų, tad vanduo krenta vientisa srove. Link paskutinės Pufaeravano (Phu Pha Erawan) pakopos, uolos viršuje, veda bambukais apaugęs takas.

Nuo 15 val draudžiama lipti aukščiau ketvirtos krioklio pakopos.

Susisiekimas
------------

* Iš Kančanaburio autobusas Nr. 8170, išvyksta kas 50 min nuo 8 val iki 17.20 val.

Penktoji krioklio pakopa.

Literatūra
----------

* Thailand, Lonely Planet Publications, UK, 2009 – ISBN 978-1-74179-157-0

Išnašos
-------

1. ↑  Hinduizme – Indros trigalvis baltas dramblys.
2. ↑  KANCHANABURI (RIVER KWAI) – BUS SERVICE Archyvuota kopija 2012-04-16 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Eravano krioklys** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Eravano nacionalinis parkas.Archyvuota kopija 2022-06-26 iš Wayback Machine projekto. angl.
* Eravano krioklio žemėlapis rus.
Tiesus sandrikas su gembėmis
**Sandrikas** (pranc. *cendreux* – 'pelenuotas') – architektūros elementas, dekoratyvinis karnizo arba frontonėlio pavidalo reljefas virš lango, durų arba nišos. Skirtas lango ar durų apsaugai nuo lietaus ir puošybai. Kaip puošybinė detalė kartais naudojamas ir interjeruose. Būna tiesus, trikampis, segmentinis, banguotas ir kitų formų; kartais paremtas gembėmis.

Sandrikai atsirado senovės Graikijoje ir Romoje, paplito renesanso, baroko ir klasicizmo architektūroje, naudoti istorizmo stilių pastatuose.

* Trikampis sandrikas virš Lopacinskių rūmų lango Vilniuje, Skapo g.Trikampis sandrikas virš Lopacinskių rūmų lango Vilniuje, Skapo g.
* Lanko pavidalo sandrikas LvoveLanko pavidalo sandrikas Lvove
* Puošnus sandrikas KrokuvojePuošnus sandrikas Krokuvoje

Šaltiniai
---------

1. ↑  *The Elements of Style*, An Encyclopedia of Domestic Architectural Detail. London: Reed Books Limited, 1991, p. 231–275.
2. 1 2  *sandrikas*, Visuotinė lietuvių enciklopedija, 2021-07-01. Nuoroda tikrinta 2022-12-08.
| **Pranab Mukherjee** |
| --- |
|  |
| Pranab Mukherjee 2010 m. |
| Visas vardas | Pranab Kumar Mukherjee |
| Gimė | 1935 m. gruodžio 11 d.Miratis, Britų Indija |
| Mirė | 2020 m. rugpjūčio 31 d. (84 metai)Naujasis Delis, Indija |
| Tautybė | bengalas |
| Sutuoktinis (-ė) | Suvra Mukherjee |
| Vaikai | SharmisthaAbhijitIndrajit |
| Indijos prezidentas |
| Kelintas | 13 |
| Ėjo pareigas | 2012 – 2017 |
| Ankstesnis | Pratibha Patil |
| Vėlesnis | Ram Nath Kovind |
|  |
| Veikla | politinis veikėjas |
|  |
| Alma mater | Kalkutos universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Pranab Mukherjee |

**Pranabas Kumaras Mukherdži** (hind. प्रणब कुमार मुखर्जी, IAST: *Praṇāb Kumār Mukherjī*, 1935 m. gruodžio 11 d. – 2020 m. rugpjūčio 31 d.) – 13-asis Indijos prezidentas, užėmęs šias pareigas 2012–2017 m. Iki tapimo prezidentu P. Mukherjee nuo 2009 m. vadovavo finansų ministerijai bei buvo šalies kongreso partijų patarėjas.

Nuo 1982 iki 1984 m. politikas buvo finansų ministru, vėliau vadovavo dar keturioms ministerijoms – du kartus užsienio reikalų (1995–1996 ir 2006–2009 m. laikotarpiais), gynybos ministru (2004–2006) bei antrą kartą finansų ministru (2009–2012).

Prezidento poste P. Mukherjee pakeitė penkerius metus šaliai vadovavusią Pratibha Patil. 2012 m. rinkimuose būsimas prezidentas nugalėjo savo vienintelį konkurentą Purno Agitok Sangma, gavęs 713 763 balsus (prieš 315 987 balsus).

Šaltiniai
---------

1. ↑  President poll: I thank the people of India, says Pranab Archyvuota kopija 2012-07-24 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

| Notasit. *Noto* |
| --- |
| *Noto katedra* |
|  |
| 

NotasNotas

36°53′0″ š. pl. 15°05′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.88333°š. pl. 15.08333°r. ilg.﻿ / 36.88333; 15.08333﻿ (Notas (miestas))Koordinatės: 36°53′0″ š. pl. 15°05′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.88333°š. pl. 15.08333°r. ilg.﻿ / 36.88333; 15.08333﻿ (Notas (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Sicilija Sicilija |
| **Provincija** | Sirakūzų provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 23 816  |
| **Altitudė** | 152 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Notas |

**Notas** (it. *Noto*, sicil. *Notu*) – miestas Italijoje, pietų Sicilijoje, Sirakūzų provincijoje, 32 km į pietvakarius nuo Sirakūzų, Iblėjos kalnuose, prie Asinaro upės. Verčiamasi turizmu, vyno gamyba.

Miestas žymus savo architektūros paveldu: 2002 m. Notas su kitais Noto slėnio miesteliais įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Dauguma paminklų yra pastatyti XVIII a. Sicilijos baroko stiliumi. Yra Dučezio rūmai (dab. rotušė), Viladoratos rūmai, Noto katedra (1776 m.), daugybė kitų bažnyčių, Santa Kjaros vienuolynas (1735 m.).

Netoli miesto yra Bolonijos instituto Noto radioteleskopas.

Istorija
--------

Miestas susidarė iš antikinio Netumo (lot. *Netum*) miesto, buvusio 8 km į šiaurę nuo dabartinio Noto. 866 m. jį užėmė arabai ir pavertė provincijos sostine, vėliau užvaldė normanai. Notas visiškai sugriautas 1693 m. Sicilijos žemės drebėjimo metu. Miestas atstatytas dabartinėje vietoje, prie Asinaro upės.

Galerija
--------

* Šv. Pranciškaus bažnyčiaŠv. Pranciškaus bažnyčia
* Dučezio rūmaiDučezio rūmai
* Karališkieji vartaiKarališkieji vartai
* Miesto panoramaMiesto panorama

Šaltiniai
---------

1. ↑  Late Baroque Towns of the Val di Noto - listing on UNESCO website
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Tombuktu regionas*Région de Tombouctou* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Malio vėliava Malis |
| **Administracinis centras** | Timbuktu |
| **Apskritys** | 5 |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 681 691 |
| **Plotas** | 496 611 km² |
| **Tankumas** (2009) | 1,37 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | ML-6 |

**Tombuktu regionas** (pranc. *Région de Tombouctou*) – regionas Malio šiaurinėje dalyje, didžiausias iš visų šalies regionų. Ribojasi su Alžyru šiaurėje, su Mauritanija vakaruose, su Segu ir Mopčio regionais bei Burkina Fasu pietuose, su Gao ir Kidalio regionais rytuose. Administracinis centras – Timbuktu.

2012 m. Malis šios teritorijos nebevaldė, čia viešpatavo Azavado sukilėliai ir islamistai.

2012 m. iš regiono šiaurinės dalies sudarytas Taudenio regionas.

Geografija
----------

Regionas yra daugiausia Sacharos dykumoje, apima dalį labai atokaus Tanezrufto krašto. Pietuose būdingos sausringos savanos, o aplink Nigerio upę – pelkynės (Vidinė Nigerio delta). Yra Fagibinės, Niangajaus ežerai, gausu senvagių. Taudenyje yra druskos kasyklos.

Gyventojai
----------

Dauguma gyventojų yra tuaregai, iš kurių didžioji dalis yra klajokliai. Pietuose gyvena songajai, fulbiai, bozai, bambarai.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Tombuktu apskritys
Regionas padalintas į 5 apskritis (skliaustuose – administracinis centras):

* Tombuktu apskritis (Timbuktu)
* Niafunkės apskritis (Niafunkė)
* Dirės apskritis (Dirė)
* Gundamo apskritis (Gundamas)
* Gurma-Raruso apskritis (Gurma-Rarusas)

Nuotraukos
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tombuktu regionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Klajoklių stovykla SacharojeKlajoklių stovykla Sacharoje
* Nigerio senvagės Gurma-Raruso apylinkėseNigerio senvagės Gurma-Raruso apylinkėse
* TimbuktuTimbuktu
* TuaregaiTuaregai

|  |  |
| --- | --- |
|  **Malio regionai** |  |
| Bamakas | Gao | Kajesas | Kidalis | Kulikoras | Moptis | Segu | Sikasas | Tombuktu |
**Notarinis registras** – specialus valstybės įgalioto asmens (pvz. notaro) ar pareigūno (pvz. konsulinio) pildomas registras. Viename notariniame registre registruojami visi notariniai veiksmai (LR notariato įstatymas, 37 straipsnis „Notarinių veiksmų registravimas").

Notarinio veiksmo duomenys
--------------------------

Notariniame registre turi būti nurodomi šie registruojamo notarinio veiksmo duomenys:

* notarinio veiksmo registracijos numeris;
* notarinio veiksmo atlikimo data;
* fizinio asmens vardas, pavardė, asmens kodas arba gimimo data, juridinio asmens pavadinimas, kodas, atstovo vardas, pavardė, asmens kodas arba gimimo data;
* dokumentas, patvirtinantis asmens tapatybę;
* notarinio veiksmo arba suteiktos teisinės paslaugos turinys;
* notaro atlyginimo dydis už notarinio veiksmo atlikimą;
* notaro atlyginimo dydis už sandorio projekto parengimą, konsultaciją ar techninę paslaugą;
* asmens, kuriam atliktas notarinis veiksmas ar suteikta teisinė paslauga, ir visų kitų notarinio veiksmo dalyvių parašai.

Notarinio veiksmo registracijos numeris įrašomas notaro tvirtinamame, liudijamame ar išduodamame dokumente.

Įrašas registre yra įrodymas, kad notarinis veiksmas buvo atliktas.

Notarinio registro išrašo išdavimas
-----------------------------------

Notaras notarinio registro išrašą išduoda pagal juridinių ir fizinių asmenų, kuriems arba kurių pavedimu buvo atlikti notariniai veiksmai, rašytinį pareiškimą (LR notariato įstatymas, 38 straipsnis)..

Šaltiniai
---------

1. ↑  Notariato įst. 36 straipsnis. Tvirtinamasis įrašas ir notarinis liudijimas
*Kitos reikšmės – Šv. Kryžiaus bažnyčia.*
Koordinatės: 54°38′50.01″ š. pl. 23°2′22.23″ r. ilg.﻿ / ﻿54.6472250°š. pl. 23.0395083°r. ilg.﻿ / 54.6472250; 23.0395083


|  Vilkaviškio Šv. Kryžiaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Vilkaviškio |
| **Savivaldybė** | Vilkaviškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Vilkaviškis |
| **Adresas** | vyskupo A. Karoso g. 2 |
| **Pastatyta** | 1894 m. |

**Vilkaviškio Šv. Kryžiaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vilkaviškyje. II Švč. M. Marijos Apsilankymo parapijos bažnyčia.

Istorija
--------

Vilkaviškyje 1894 m. pastatyta cerkvė po Pirmojo pasaulinio karo neteko parapijiečių, todėl 1922 m. perduota katalikams ir vadinosi Vilkaviškio Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčia. Cerkvės pertvarkymu į bažnyčią rūpinosi kunigas (vėliau prelatas) Juozas Laukaitis. 1944 m. nugriovus Vilkaviškio katedrą, buvusi cerkvė tapo vienintele Vilkaviškio bažnyčia, į ją perkeltos šventųjų relikvijos. Ją atnaujino, įvedė šildymą klebonas (nuo 1958 m. Vilkaviškio dekanas) Konstantinas Ambrasas (1922–1985). Vikaras Juozas Jakaitis (1923–1988) 1949 m. rugpjūčio 19 d. areštuotas ir 10 m. ištremtas.

Bažnyčios priekis

Architektūra
------------

Bažnyčia yra stačiatikių cerkvėms būdingos struktūros ir ašinės trijų dalių kompozicijos, su varpinės bokštu virš prieangio. Viduje dominuoja aukšta navos erdvė. Yra trys altoriai.

Nuorodos
--------

* Vilkaviškio dekanato bažnyčios Archyvuota kopija 2006-09-09 iš Wayback Machine projekto.
| Tomo Klarksono memorialas |
| --- |
| T. Klarksono memorialas |
| 

Tomo Klarksono memorialasTomo Klarksono memorialas

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 52°39′53″š. pl. 0°09′30″r. ilg.﻿ / ﻿52.664689°š. pl. 0.158414°r. ilg.﻿ / 52.664689; 0.158414Koordinatės: 52°39′53″š. pl. 0°09′30″r. ilg.﻿ / ﻿52.664689°š. pl. 0.158414°r. ilg.﻿ / 52.664689; 0.158414 |

 |
| Vieta | Visbičas |
| Seniūnija | Fenlandas |
| Aukštis | 20,6 m |

**Tomo Klarksono memorialas** – memorialinis atminimo paminklas Tomui Klarksonui (angl. *Thomas Clarkson*) Visbičo mieste Jungtinėje Karalystėje.

Aprašymas
---------

Memorialas skirtas Visbiče gimusiam Tomui Klarksonui atminti, kuris buvo vienas iš pagrindinių aktyvistų šalyje už vergijos prekybos panaikinimą Britų imperijoje. Memorialą sudaro žmogaus ūgio statula ant aukšto pjedestalo. Virš statulos iškilęs smailėjantis stogas su kryžiumi viršūnėje. Paminklo aukštis - 20,6 m. Platformos šonuose įmontuoti dviejų žinomų aktyvistų prieš vergiją William Wilberforce ir Granville Sharp reljefai. Memorialas stovi pietiniame Nino upės krante šalia Visbičo tilto.

Istorija
--------

1880 m. spalio 28 d. pradėta memorialo statyba. Projekto vertė tuometinėmis kainomis - 2035 £, kurių didžioji dalis buvo paaukota vietinių filantropų šeimos. 1881 m. lapkričio 11 d. Bendruomenių rūmų pirmininkas Henry Brand oficialiai atidarė memorialą. 2011 m. memorialas renovuotas.

1969 m. memorialui suteiktas *II\** lygio nacionalinio istorinio paminklo statusas. Memoriale tradiciškai vyksta atminimo dienos iškilmės.

Šaltiniai
---------

1. ↑  CLARKSON MEMORIAL
| **Vincas Deniušis** |
| --- |
| Gimė | 1903 m. lapkričio 14 d.Viekšniai, Šiaulių apskritis |
| Mirė | 1978 m. gegužės 2 d. (74 metai)Viekšniai, Mažeikių rajonas |
| Tėvas | Antanas Deniušis |
|  |
| Veikla | muzikos mokytojas, orkestro ir choro dirigentas |

**Vincas Deniušis** (1903 m. lapkričio 14 d. Viekšniuose – 1978 m. gegužės 2 d. Viekšniuose) – Lietuvos muzikos mokytojas, orkestro ir choro dirigentas.

Biografija
----------

Baigęs tuometinę vietos mokyklą, 1924–1929 m. mokėsi Klaipėdos muzikos mokykloje (trimito specialybė) ir grojo orkestruose. 1930 m. trumpai studijavo Leipcigo konservatorijoje. 1932 m. vasarą lankė kūno kultūros kursus Palangoje, o 1933 m. vasarą panašius kursus Juodkrantėje.

Nuo 1930 m. gyveno ir dirbo Viekšnių miestelyje: dėstė muziką ir kitus dalykus to meto mokykloje (pradinė, progimnazija, vidurinė), vadovavo Šaulių pučiamųjų orkestrui, kuriame klarnetu grojo ir tėvas Antanas Deniušis, o altu – brolis Antanas Deniušis. Organizavo chorus, rengė koncertus ir kitus kultūros renginius, 1932 m. pastatė Miko Petrausko operą „Birutė", kuri parodyta Kuršėnuose ir Papilėje. 1938 m. Klaipėdos krašto dainų šventei parengė Viekšnių šaulių būrio 36 dalyvių chorą.

Pokario metais Viekšnių vidurinėje mokykloje dėstė muziką ir dainavimą, vadovavo moksleivių chorams ir orkestrams. Vyresniųjų klasių moksleivių mišrųjį chorą parengė 1950 m. respublikinei dainų šventei, o vaikų chorą – ir kitoms dainų šventėms. Jo parengti chorai ir orkestrai nuolat dalyvavo Akmenės rajono dainų šventėse, pirmąsias ir kitas prizines vietas laimėdavo meno mėgėjų apžiūrose, nemažai koncertuodavo. Buvo Akmenės rajono dainų švenčių dirigentas ir nusipelnęs mokytojas.

2003 m. spalio mėn. V. Deniušio garbei pavadinta Viekšnių muzikos mokykla, prie kurios pastato atidengta memorialinė lenta.

Šaltiniai
---------

* Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
| Notecė |
| --- |
| Notecės žemupys ties Santoku Notecės žemupys ties Santoku |
| **Ilgis** | 388 km |
| **Baseino plotas** | 17 330 km² |
| **Vidutinis debitas** | 72 m³/s |
| **Ištakos** | Kujavijos ežerynas |
| **Žiotys** | Varta |
| **Šalys** | Lenkija |
|  |
|  **Vikiteka** | Notecė |

**Notecė** (lenk. *Noteć*) – upė centrinėje Lenkijoje; dešinysis Vartos (Oderio baseinas) intakas. Tai septinta pagal ilgį Lenkijos upė. Prasideda Kujavijos ežeryne, netoli Pžedeco. Aukštupyje teka į šiaurę Kujavijos Pamario vaivadija, ežeringomis vietovėmis. Nuo vidurupio teka daugiausia Didžiosios Lenkijos lyguma, į vakarus Didžiosios Lenkijos ir Liubušo vaivadijomis. Įteka į Vartą į rytus nuo Didžiosios Lenkijos Gožuvo.

Didžiausi intakai: Pana, Gonsavka, Kcyninka, Gulčanka (kairieji), Gvda, Drava, Lobžonka (dešinieji). Notecė Bydgoščiaus kanalu sujungta su Vysla. Laivuojama 274 km nuo žiočių ruože. Prie Notecės esantys miestai: Pšedečas, Brduvas, Kujavijos Izbica, Krušvica, Pakoscė, Barcinas, Labišynas, Naklas prie Notecės, Ujscė, Čarnkuvas, Vielenė, Kšyžas, Drezdenkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 311
**Tomo vaikystės Evangelija** – ankstyvosios krikščionybės apokrifas. Manoma, kad tai buvo pirmas krikščionių bandymas aprašyti pirmuosius dvylika Jėzaus vaikystės metų, užpildant kitose evangelijose paliktą spragą.

Tekstas pasakoja apie Jėzaus vaikystę, kupiną fantastinių, kartais žiaurių stebuklų. Beveik kiekvienas epizodas yra palydimas stebuklo, demonstruojančio Jėzaus galybę. Jėzus prakeikia vaiką, trukdžiusį jam žaisti, ir vaikas ima džiūti, prakeikia berniuką, sudavusį jam į šoną, ir vaikas miršta. Kaimynus, pasiskundusius Jėzaus elgesiu, jis ištinka aklumu.

Tomo vaikystės evangelijoje nurodomas jos autorius – „izraelitas Tomas", kurį buvo bandoma tapatinti su apaštalu Tomu. Anksčiausia įmanoma evangelijos parašymo data – 80 metai, kada pasirodė Luko evangelija, iš kurios nusirašyta istorija apie Jėzų šventykloje. Vėliausia įmanoma parašymo data – 185 metai, kada šv. Irenėjus pacituoja šio apokrifo tekstą.

Epizodas, kuriame Jėzus lipdo iš molio paukščius ir įkvepia jiems gyvybę, randamas ir Korane – pagal tai galima spręsti, kad tekstas darė įtaką VII amžiaus arabiškajai tradicijai.

Nuorodos
--------

* The Infancy Gospel Of Thomas (apžvalga anglų k.) Archyvuota kopija 2007-02-05 iš Wayback Machine projekto.
* Infancy Gospel of Thomas (apžvalga ir vertimai anglų k.)
* Евангелие детства (Евангелие от Фомы)
| Kilinė |
| --- |
| Kilinės panoramaKilinės panorama |
| **Aukštis** | 2376 m |
| **Žemynas** | Europa |
| **Šalys** | Graikijos vėliava Graikija |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kilinė

  |
| **Koordinatės:** | 37°56′23″ š. pl. 22°23′49″ r. ilg.﻿ / ﻿37.93972°š. pl. 22.39694°r. ilg.﻿ / 37.93972; 22.39694Koordinatės: 37°56′23″ š. pl. 22°23′49″ r. ilg.﻿ / ﻿37.93972°š. pl. 22.39694°r. ilg.﻿ / 37.93972; 22.39694 |

**Kilinė** (gr. Κυλλήνη), dar žinomas kaip **Zirija** (gr. Ζήρια) – kalnas Peloponeso pusiasalyje, Graikijoje, priklauso Korintijos nomui. Tai antras pagal aukštį kalnas Peleponeso pusiasalyje, virš jūros lygio iškilęs 2376 m, ir keturioliktas Graikijoje. Kilinė pagarsėjusi kaip dievo Hermio gimtinė. Kilinė yra netoli istorinės Arkadijos ir Achajos sienos. Kalnas yra į vakarus nuo Korinto, į šiaurę nuo Tripolio. Ties 908 m yra observatorija.

Didžioji kalno dalis yra nederlinga ir akmeninga, bet iki 2000 m plyti miškai. Kilinės flora yra turtinga, joje yra daug endeminių augalų rūšių.

Mitologija
----------

Kilinė graikų mitologijoje – Olimpo dievo Hermio gimtinė. Kalno tarpeklyje nimfa (plejadė) Maja suartėjo su dievų valdovu Dzeusu, kuriam pagimdė Hermį. Jis gimė šventame urve, kuris minimas Homero „Himne Panui" kaip *Kileniumas*. Seniau ant viršūnės buvo pastatyta šventykla ir statula Hermiui. Kilinė taip pat yra ir visų plejadžių gimtinė.

**Kilinė** buvo kalnų nimfa, oreadė, kuri įsimylėjo Pelasgą, pirmąjį Arkadijos karalių.

Pasak Pauzanijo, Elidėje buvo uostas prie Alfijo žiočių, vadinamas *Kiline*, kur buvo pavaizduotas Hermis.

Nuorodos
--------

* Kilenės augalų įvairovė (anglų k.) Archyvuota kopija 2016-03-03 iš Wayback Machine projekto.
Karavykas Vroclaveke
**Karavykas**, **Karavakos kryžius** ar **Karavaka** – kryžius, pakartojantis bazilikoje, esančioje Karavaka de la Kruso mieste, Ispanijoje, saugomo relikvijoriaus formą – kryžių su dviem skersiniais (Patriarcho kryžius).

Karavykai išpopuliarėjo po Tridento susirinkimo, kai, išplitus marui, Ispanijos kardinolai meldėsi naudodamiesi Karakavos kryžiumi. Susirinkime dalyvavęs Antiochijos vyskupas Leonardas dar papildė karavyką šv. Zacharijo palaiminimą sudarančių maldų pirmosiomis raidėmis (ir kryželiais, kai malda prasideda kryžiaus paminėjimu): „+Z+DIA+BIZ+SAB+Z+HGF+BFRS" (patys pirmieji žodžiai: „Crux", „Zelus", „Crux", „Deus", „In manus", „Ante", „Crux", „Bonum", „Inclinabo", „Zelavi", „Crux", „Salus", „Abyssus", „Beatus", „Crux", „Zelus", „Crucis", „Haeccine", „Gutturi", „Factae", „Crux", „Beatus", „Factus", „Respice", „Slavis"). Pastarasis priskiriamas šv. Zacharijui, benediktinui vienuoliui ir popiežiui, gyvenusiam VIII a.

Išnašos
-------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Karavykas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. 1 2 3 4  Marius Jonaitis „Karavaka, arba Epidemijų kryžius" // „bernardinai.lt", 2020-04-10
2. ↑  Marius Jonaitis „Lietuviškasis epidemijų, karų ir kitų negandų kryžius – karavykas" // „bernardinai.lt", 2020-04-19
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

| **Amadėjus Avogadrasit. *Amedeo Avogadro*** |
| --- |
|  |
| Amadėjus Avogadras |
| Gimė | 1776 m. rugpjūčio 9 d.Turinas, Sardinijos karalystė |
| Mirė | 1856 m. liepos 9 d. (79 metai)Turinas, Sardinijos karalystė |
|  |
| Veikla | italų fizikas ir chemikas |
|  |
| Žinomas (-a) už | vienas medžiagos molekulinės teorijos kūrėjų |
|  |
|  **Vikiteka** | Amedeo Avogadro |

**Amadėjus Avogadras** (*Lorenzo Romano Amedeo Carlo Avogadro di Quaregna e Cerreto*; 1776 m. rugpjūčio 9 d. Turine – 1856 m. liepos 9 d. Turine) – italų fizikas ir chemikas, Turino mokslų akademijos narys. A. Avogadras laikomas molekulinės medžiagos teorijos kūrėju.

1806 m. dirbo repetitoriumi Turino licėjuje, o 1809 m. tapo Verčelio miesto licėjaus fizikos dėstytoju. Nuo 1820 m. iki mirties buvo Turino universiteto matematinės fizikos profesoriumi.

*Mémoire sur les chaleurs spécifiques*
1820–1822 m. ir 1834–1850 m. Turino universitete dėstė matematiką ir fiziką. A. Avogadaras tyrinėjo elektrą, medžiagų šilumos talpumą, kapiliarumą.

Kėlė hipotezę, kad dujų molekulės sudarytos iš atomų. Suformulavo idealiųjų dujų dėsnį žinomą, kaip Avogadro dėsnis. Savo teoriją paskelbė 1811 m. (*Journal de Physique par Delametherie*).

1787 m. vedė Feličitą Maze, kartu susilaukė 6 vaikų. Buvo darbštus, uždaras žmogus. Visą gyvenimą gyvenęs Turine, ten ir mirė.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Amedeo Avogadro** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Amedeo Avogadro*, Visuotinė lietuvių enciklopedija, 2020-04-02. Nuoroda tikrinta 2021-12-29.
| Ameita |
| --- |
| Ameitos aukštupys Asūnuose Ameitos aukštupys Asūnuose |
| **Ilgis** | 64 km |
| **Baseino plotas** | 380 km² |
| **Ištakos** | Mozūrijos ežerynas |
| **Žiotys** | Alna |
| **Šalys** | Lenkija, Rusija |

**Ameita** (vok. *Omet, Omeyte*, lenk. *Omet*, prūs. *\*Ameitō*) arba ***Stogovka*** (rus. *Стоговка*), vidurupyje ***Železnodorožnaja*** (*Железнодорожная*) – upė Lenkijoje ir Rusijoje, Kaliningrado srityje; Alnos dešinysis intakas. Prasideda Lenkijoje, Kenštino apskrityje (Varmijos Mozūrų vaivadija), Mozūrijos ežeryne, šalia Didžiųjų Kamenkų kaimo. Teka daugiausia į šiaurės vakarus, Lenkijoje yra apie pusė visos Ameitos vagos. Rusijoje teka Pravdinsko rajono žemėmis. Įteka į Alną (Lavą) 25 km nuo jos žiočių, ties Alnos (Družbos) miesteliu.

Intakai: Zaprudnaja, Kolbasnaja, Sosnovka (kairieji), Čarni Strumenis, Uglovaja, Mazurka (dešinieji).

Prie Ameitos įsikūrusios gyvenvietės: Srokovas, Vilčynai, Asūnai (Lenkija), Girduva (Železnodorožnas), Truzdai (Lipniakai), Alna (Družba) (Rusija).

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2012-02-09 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Shantungosaurus** |
| --- |
| Shantungosaurus*Shantungosaurus* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Ropliai  *( Sauropsida)* |
| Būrys: | Paukščiadubeniai dinozaurai  *( Ornithischia)* |
| Pobūris: | Cerapoda  *( Cerapoda)* |
| Infrabūrys: | Ornitopodai  *( Ornithopoda)* |
| Šeima: | Ančiasnapiai dinozaurai  *( Hadrosauridae)* |
| Gentis: | Shantungosaurus  *( Shantungosaurus)* |

 |
| **Rūšys** |
| * *Shantungosaurus giganteus* (1973)
 |

***Shantungosaurus*** – ančiasnapis dinozauras, gyvenęs vėlyvajame kreidos periode, liekanų rasta Šandongo provincijoje, Kinijoje. Tai vienas iš ilgiausių žinomų ančiasnapių dinozaurų: Kinijos geologijos institute esančio skeleto ilgis siekia 14,72 m. Manoma, jog šis dinozauras galėjo sverti iki 16 tonų. Kaip ir kitų hadrozaurų, *shantungosaurus* snapas buvo bedantis, tačiau žandikaulis buvo nusėtas apie 1500 smulkių kramtymo dantų rinkiniu.

Atrastas 1964 m. o iki šiol rasti 5 nepilni skeletai. Dinozauras labai panašus į *Edmontosaurus*.

Shantungosauro palyginimas su žmogumi
Shantungosaurus skeletas
Shangri-la dialogo šalys narės (žalia spalva)
**Shangri-la dialogas** (angl. *Shangri-La Dialogue*) arba **Azijos saugumo vadovų susitikimas** (angl. *Asia Security Summit*) – kasmetinis Singapūre vykstantis Azijos, Ramiojo vandenyno, Šiaurės Amerikos ir Europos šalių gynybos ministrų susitikimas, kuriuo siekiama gilinti valstybių tarpusavio pasitikėjimą ir bendradarbiavimą saugumo srityje. Susitikimai pradėti 2002 m. juos organizuoja Tarptautinių strateginių studijų institutas.

Susitikime dalyvaujančios šalys: Australija, Bangladešas, Brunėjus, Kambodža, Kanada, Kinija, Prancūzija, Vokietija, Indija, Indonezija, Japonija, Laosas, Malaizija, Mongolija, Mianmaras, Naujoji Zelandija, Pakistanas, Filipinai, Pietų Korėja, Rusija, Singapūras, Šri Lanka, Tailandas, Rytų Timoras, Didžioji Britanija, JAV, Vietnamas.

Nuorodos
--------

* Oficialus puslapis Archyvuota kopija 2010-08-06 iš Wayback Machine projekto.

Išnašos
-------

1. ↑  About Shangri-La Dialogue Archyvuota kopija 2010-06-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Countries represented since 2002 Archyvuota kopija 2010-06-06 iš Wayback Machine projekto.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Shangri-la dialogas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Shanghai Daily** (kin. 上海 日报, pinyin: *Shànghǎi Rìbào*) – dienraštis anglų kalba, leidžiamas Šanchajuje, Kinijoje. Įsteigtas 1999 m. pirmasis leidimas išėjo tų pačių metų spalio mėn. Laikraščio savininkas – „Wenhui-xinmin United Press Group". Tai vienintelis angliškas laikraštis, leidžiamas septynias dienas per savaitę žemyninėje Kinijoje.

Pagrindinę laikraščio skaitytojų auditoriją sudaro Šanchajuje gyvenantys emigrantai, atvykstantys užsieniečiai, daugiausia užsienio investuotojai ir turistai bei vietiniai darbuotojai, mokantys anglų kalbą. Laikraštį taip pat skaito daugelis Kinijos studentų, norėdami pagilinti savo anglų kalbos žinias.

Laikraščio straipsniuose skaitytojams pateikiamos Šanchajaus naujienos ir aktualijos vyriausybės politikos, ekonomikos ir visuomenės bei kultūros, pramogų ir sporto temomis.

Laikraštis turi internetinę versiją, programėlę. Jam priklauso gyvenimo būdo svetainė www.iDEALShanghai.com.

Išnašos
-------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
**Shaun Patrick Livingston**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1985 m. rugsėjo 11 d. |
| Gimimo vieta | Peorija, Ilinojus, JAV |
| Ūgis | 2,01 m |
| Svoris | 87 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Golden State Warriors |
| **Pozicija** | Įžaidėjas |
| NBA naujokų birža |
| 2004 m. | 4 šaukimu,Los Andželo "Clippers" |
| Profesionalūs klubai |
| 2004-20082008-2009200920102010-20112011-201220122012-20132013-20142014-present | Los Andželo "Clippers"Miami "Heat"Oklahoma City "Thunder"Washington "Wizards"Charlotte "Bobcats"Milwaukee "Bucks"Washington "Wizards"Cleveland "Cavaliers"Brooklyn NetsGolden State Warriors |  |
|  |

**Shaun Patrick Livingston** (gimęs 1985 m. rugsėjo 11 d. Ilinojuje, JAV) yra amerikietis krepšininkas, rungtyniaujantis NBA lygoje Cleveland „Cavaliers" komandoje.

Dėl kelio traumos, patirtos 2007 m. vasario 26 d. rungtynėse su Šarlotės „Bobcats" komanda, praleido likusį 2006–2007 metų sezoną. 2008 m. spalio mėn. S. Livingston’as pasirašė sutartį su Miami „Heat" komanda. 2009 m. sausio 7 d. jis buvo iškeistas Memphis „Grizzlies" komandai, kurie tą pačią dieną jį atleido. 2009 m. kovo 7 d. NBDL lygos Tulsa „66ers" pasikvietė S. Livingstoną žaisti jų komandoje.

2009 m. kovo 31 d. S. Livingstonas pasirašė sutartį su Oklahoma City „Thunder" komanda. 2009 m. gruodžio 22 d. jis buvo atleistas, tam, kad komanda galėtų užbaigti mainus.

2010 m. vasario 26 d. pasirašė 10 dienų sutartį su Washington „Wizards" klubu. 2010 m. kovo 9 d. jam buvo pasiūlytas antras 10 dienų kontraktą su Vašingtono klubu. 2010 m. kovo 19 d. pasirašė kontraktą su Vašingtono klubu iki sezono pabaigos.

2010-11 m. tarpsezonyje tapo laisvuoju agentu ir pasirašė ketverių metų sutartį su Charlotte „Bobcats" komanda.

2011 m. birželio 23 d. buvo iškeistas Milwaukee „Bucks" klubui. 2012 m. liepos 28 d. buvo iškeistas Houston „Rockets" klubui, tačiau prieš prasidedant sezonui buvo atleistas.

Nuorodos
--------

* Oficiali Shaun Patrick Livingston svetainė Archyvuota kopija 2007-06-03 iš Wayback Machine projekto.
* NBA.com puslapis apie žaidėją

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
| Arasatuba*Araçatuba* |
| --- |
|              |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

ArasatubaArasatuba

21°12′0″ p. pl. 50°25′0″ v. ilg.﻿ / ﻿21.20000°š. pl. 50.41667°r. ilg.﻿ / 21.20000; 50.41667﻿ (Arasatuba)Koordinatės: 21°12′0″ p. pl. 50°25′0″ v. ilg.﻿ / ﻿21.20000°š. pl. 50.41667°r. ilg.﻿ / 21.20000; 50.41667﻿ (Arasatuba) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Pietryčių regionas |
| **Valstija** | San Paulo valstija San Paulo valstija |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 181 618  |
| **Altitudė** | 390 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Arasatuba |

**Arasatuba** (port. *Araçatuba*) – miestas pietryčių Brazilijoje, San Paulo valstijoje, į pietus nuo Tjetės upės, prie geležinkelio San Paulas-Korumba. Yra *Dario Guarita* oro uostas, plentai į San Paulą, Kampo Grandę, Prezidente Prudentę. Tekstilės (medvilnės), medienos apdirbimo, keramikos, avalynės, maisto pramonė, tanino gamyba. Prekybinis žemės ūkio rajono centras. Vyskupijos centras.

Istorija
--------

Vietovės pavadinimas kilo nuo tupių-gvaranių kalbų žodžių *araçá* (vietinis augalas, *Mosiera* sp.) ir *tyba* („gausybė"). Arasatuba pradėjo kurtis 1908 m. o miesto teisės suteiktos 1917 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Arasatuba*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Araonų kalba |
| Kalbama | Bolivijoje |
| Kalbančiųjų skaičius | 81 |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | į šimtuką nepatenka |
| Kilmė | Takanų 
 Araonų-Takanų 
  Araonų
   **Araonų** |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-2 | aro |
| ISO 639-3 | aro |

**Araonų kalba** (*cavina*) – Pietų Amerikos araonų genties vartojama kalba. Araonai gyvena šiaurės vakarų Bolivijoje, Manupario upės ištakose. Iš 90 gentainių, priskiriamų araonams, 90 % gali laisvai susikalbėti araonietiškai (W. Adelaar). Šią kalbą gentis vartoja gana aktyviai, nors auga ir valstybinės ispanų kalbos įtaka. Araonų kalba išspausdinti keli žodynai bei atskiros Biblijos dalys.

Wikimedia IncubatorWikimedia Incubator
Vikipedijos projektas  ***Araonų kalba vikiinkubatoriuje***

Nuorodos
--------

* aro Duomenys apie kodu „aro" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
| Arasa |
| --- |
| **Ilgis** | 390 km |
| **Ištakos** | Kurupiros kalnagūbris |
| **Žiotys** | Negras |
| **Šalys** | Brazilijos vėliava Brazilija |

**Arasa** (port. *Rio Araçá*) – upė šiaurės vakarų Brazilijoje, Amazonės valstijoje; Negro kairysis intakas (Amazonės baseinas). Prasideda Kurupiros kalnagūbryje (610 m aukštyje) netoli Venesuelos sienos, Indėnų janomamių teritorijoje. Teka daugiausia pietryčių kryptimi Amazonijos miškais. Žemupyje smarkiai vinguriuoja. Netoli žiočių susilieja su Deminio upe, kuri kartais nurodoma kaip Negro intakas, o Arasa – jos intakas. Įteka į Negrą į šiaurę nuo Barseloso, priešais Kujunio žiotis.

Didžiausi intakai: Kuruduris (dešinysis), Itu, Kueirasas, Mararis, Deminis (kairieji).

Upės baseine gyvena indėnai janomamai, surarai ir pakidai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  R. Ziesler and G.D. Ardizzone. LAS AGUAS CONTINENTALES DE AMERICA LATINA/THE INLAND WATERS OF LATIN AMERICA, Fishery Information, Data and Statistics Service. Fisheries Department FAO, Rome.
2. ↑  Jeroen Vanhooren. Planted small affluent in the Upper Rio Araçá basin, Brazil, *biotope-aquarium.info*
Koordinatės: 55°56′24″ š. pl. 25°17′32″ r. ilg.﻿ / ﻿55.94000°š. pl. 25.29222°r. ilg.﻿ / 55.94000; 25.29222
**Notigalės pelkė** – pelkė šiaurės rytų Lietuvoje, Kupiškio rajone, 7 km į šiaurės rytus nuo Skapiškio, Rokiškio rajono paribyje. Plotas – 10,37 km². Tai ežerinės kilmės plynraistinė aukštapelkė, nusidriekusi per 4 km iš šiaurės į pietus. Pelkėje telkšo 7 ežerai ir keli ežerokšniai: Notigalė, Ešerinis, Ašakinis, Bedugnis, Kulys, Bedugnėlis, Lėvenaitis, Lelijinis, Dvikelmis, Beržuona. Aplink pelkę driekiasi Notigalės-Skapgirio miškai.

Durpių klodo vidutinis storis 3,6 m (didžiausias – 7,4 m). Durpių ištekliai 26,2 mln. m³. Durpių peleningumas 2,3 %, susiskaidymas 21 %, vidutinis drėgnumas 92 %, būdingos aukštapelkinės kimininės durpės. Notigalės pelkės dugną dengia smėlis bei priesmėlis, o tarp jo ir durpių slūgso iki 0,7 m storio sapropelio sluoksnis.

Nuo 1974 m. Notigalės pelkė saugoma kaip Notigalės telmologinis draustinis (jis apima ir gretimą Salagalio pelkę).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Notigalės pelkė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 222
**Voitechas Srba** (ček. *Vojtěch Srba*; vok. *Adalbert Srba*; 1855 m. liepos 17 d. Grosau, Austrija – 1927 m. kovo 23 d. Chvalnove, Moravija) – čekų kilmės Romos katalikų kunigas, slavų priešistorės ir lietuvių kalbos tyrinėtojas.

Biografija
----------

Olomouce studijavo teologiją, 1879 m. įšventintas kunigu. Tarnavo įvairiose Olomouco arkivyskupijos parapijose: Klokočeve (vok. *Gross Glokersdorf*) 1879–1880 m. Pitarnėje u Osoblahy 1880 m. Neplachovicėje 1881–1882 m. Sedzišove (vok. *Roewersdorf*) 1883 m. Dvorce (vok. *Hof*) 1883 m. Vranovicėje 1885–1897 m. Hošticėje u Zdonek 1897–1907 m. Partutovicėje 1907–1914 m. Chvalnove 1914–1927 m.

Domėjosi slavų priešistore, ta tema išleido dvi knygas ir paskelbė keletą straipsnių čekiškose laikraščiuose *Vychovatelský listy* ir *Hlasy svatohostýnské*. Savarankiškai išmoko lietuvių kalbą, tyrinėjo jos sintaksę ir rūpinosi grynumu. Šiais klausimais rašė į Vilties laikraštį ir Draugijos žurnalą, sekė įvykius Lenkijos valdomame Vilniaus krašte – prenumeravo ten leidžiamą laikraštį Lietuvos rytai. Kartu su Jonu Basanavičiumi paskelbė darbą apie senųjų trakų ir lietuvių galimus kalbinius ryšius. Buvo išrinktas Lietuvių mokslo draugijos užsienio nariu–korespondentu.

Voitecho Srbos išlikęs archyvas saugomas Arkivyskupijos bibliotekoje Kromerižo pilyje.

Bibliografija
-------------

* *Limes Moravicus* – Olomouc, 1908
* *Tři obrazy z Moravy předhistorické: Na pam. tisícáté ročnice po pádu říše velkomoravské 907* – Hranice, 1908
* *Medžiaga lietuvių kalbos sintaksei* – Vilnius: Martyno Kuktos sp. 1911
* *Apie vieną pavojų lietuvių kalbai slapta grasantį* // Vilties mokslo ir literatūros priedas, 1914 m. liepa, Nr. 7
* *Žiupsnelis psichologijos lietuvių veiksmažodžiuose* // Vilties mokslo ir literatūros priedas, 1914 m. rugsėjis–spalis, Nr. 9–10
* J. Basanavičius und A. Srba. *Ueber die Sprachverwandtschaft der alten Thraker und heutigen Litauer* // Lietuvių tauta, III – Vilnius, 1925
* *Kas tai yra trakologija* // Lietuvių tauta, IV, sąsiuv. I – Vilnius, 1926

Išnašos
-------

1. ↑  Spėjamas Grosau kaimas prie Bad Voeslau (Žemutinė Austrija)
2. ↑  Pr. Pauliukonis. *Draugija – literatūros, mokslo ir politikos žurnalas 1907–1923 m.*
3. ↑  Jonas Puzinas. *Dr. Jonas Basanavičius – Lietuvių mokslo draugijos steigėjas ir ugdytojas*

Šaltiniai
---------

* Cyril Měsíc. *Knihy p. Vojtěcha Srby v Kroměřížskěm zámeckém fondu* Archyvuota kopija 2015-04-20 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Ctenophora** |
| --- |
| Šukuotis (Ctenophora)Šukuotis (*Ctenophora*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Šukuočiai  *( Ctenophora)* |

 |
| **Klasės** |
| Čiuopikliniai šukuočiai (*Tentaculata*)
Bečiuopikliai šukuočiai (*Nuda*) |

**Šukuočiai** (*Ctenophora*) – daugialąsčių gyvūnų tipas. Jiems priklauso nedideli skaidrūs jūriniai gyvūnai, turintys radialinę ar dvišonę kūno simetriją. Vanduo sudaro iki 98 procentų kūno masės, todėl lengvai plūduriuoja vandenyje. Čiuopikliuose išsidėsčiusios lipniosios ląstelės (koloblastai). Šukuočiai juda šukučių pagalba, kurios išsidėsčiusios juostomis išilgai kūno. Sutartini šukučių mostai stumia šukuotį pirmyn. Kūnas ovalus, jo paviršių ir ryklę dengia ektoderminės kilmės epitelis. Ryklė suplota, už jos – trumpa stemplė, kuri atsiveria į suplotą skrandį. Nuo skrandžio atsišakoja radialiniai kanalai, kurie dar šakodamiesi sudaro gana sudėtingą gastrovaskuliarinę sistemą.

Nervų sistema difuzinė, sudaryta iš nervinių kamienų. Ji labai svarbi šukuočiams judant, nes priekinėje kūno dalyje esantys kalcio fosfato akmenėliai remiasi į kurį nors lankelį ir impulsas nervų sistema sklinda į šukutes. Šios, intesnyviai dirbdamos, atstato kūno pusiausvyrą.

Maistą gaudo šakotais čiuopikliais. Smulkūs jūriniai gyvūnėliai prilimpa prie sudėtingos sandaros lipniųjų ląstelių. Virškinti pradedama raumeningoje ryklėje, po to skrandyje ir kanaluose. Virškinti baigiama virškinimo sistemos ląstelėse. Todėl šukuočių virškinimas yra tarpląstelinis ir viduląstelinis. 

Šukuočiai – hermafroditai. Tame pačiame organizme yra ir moteriškos, ir vyriškos lytinės ląstelės – gonados. Jų pagamintos lytinės ląstelės apvaisinamos išoriškai.

Šukuočiai skirstomi į dvi klases:

* Bečiuopikliai šukuočiai (*Nuda*).
* Čiuopikliniai šukuočiai (*Tentaculata*).

Žinoma apie 100 rūšių. Paplitę tropikuose, kiti šiaurėje. Tai jūriniai gyvūnai.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Žemaičių aukštuma
**Žemaičių aukštuma** – geomorfologinė sritis Lietuvos vakaruose. Plotas – apie 10 000 km², vidutinis aukštis – 119 m, papėdės vidutinis aukštis – 80 m, ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – apie 145 km, didžiausias plotis – apie 90 km.
Aukštuma šiaurėje ribojasi su Kuršo aukštuma ir Ventos vidurupio žemuma, rytuose ir pietuose – su Vidurio Lietuvos lyguma, vakaruose – su Vakarų Žemaičių lyguma.

Dabartinis aukštumos reljefas susiformavo po paskutinio ledynmečio.
Kristalinis pamatas slūgso 1100–2000 m žemiau jūros lygio, dengiamas storais paleozojaus ir mezozojaus nuosėdiniais uolienų sluoksniais. Pleistoceninės dangos storis – 40-300 m (vidutinis – 100 m).

Aukščiausią dalį sudaro Žemaičių vandenskyrinis kalvynas tarp Luokės ir Kaltinėnų, kalvyno plotis – apie 10 km, ilgis – apie 40 km. Šiame kalvyne yra ir aukščiausia vieta – Medvėgalis (234 m). Kalvyno vakaruose yra Vakarų Žemaičių plynaukštė, užimanti Salanto-Minijos senslėnį. Rytuose – Rytų Žemaičių plynaukštė. Priešvėjiniuose šlaituose iškrenta bene daugiausia kritulių šalyje.

* Vaizdas Lopaičių apylinkėseVaizdas Lopaičių apylinkėse
* Žemaičių aukštuma nuo Sprūdės kalnoŽemaičių aukštuma nuo Sprūdės kalno
| **Ernst Boerschmann** |
| --- |
| Gimė | 1873 m. vasario 18 d.Priekulė, Vokietijos imperija |
| Mirė | 1949 m. balandžio 30 d. (76 metai)Bad Pirmontas, Vakarų Vokietija |
|  |
| Veikla | Architektas, sinologas. |

**Ernstas Bioršmanas** (1873 m. vasario 18 d. Priekulėje, Vokietijos imperija – 1949 m. balandžio 30 d. Bad Pirmonte, Vakarų Vokietija) – Vokietijos architektas, sinologas.

Biografija
----------

Gimė 1873 m. vasario 18 d. Priekulėje, vyresnis brolis Friedrich Börschmann buvo medikas ir politikas. E. Bioršmanas baigė gimnaziją Klaipėdoje. 1891-1896 m. studijavo architektūrą Berlyno Technikos universitete. Po referendariato ir valstybinio egzamino 1901 m. įsidarbino statybų bendrovėje. 1902-1904 m. buvo paskirtas dirbti Kinijoje, kur prižiūrėjo bendrovės vykdomus projektus. 1906 m. finansuojant Vokietijos imperijos valdžiai suorganizavo ekspediciją į 18 Kinijos provincijų, kur tyrinėjo, fotografavo ir piešė vietines pagodas ir šventyklas. Prasidėjus I pasauliniam karui jame dalyvavo tik 1915 metais. 1918-1921 m. Karaliaučiaus karo mokykloje dėstė apie Kiniją ir jos architektūrą. Nuo 1925 m. pradėjo dėstyti Berlyno Technikos universitete, kur 1927 m. įgijo profesoriaus laipsnį. 

1933-1937 m. gyveno ir dirbo Kinijoje, kur toliau tyrinėjo šią šalį ir parsivežė daug fotografijų, piešinių ir dokumentų. Nuo 1940 m. pradėjo dėstyti Berlyno Humboldtų universitete. 1943 m. subombardavus E. Bioršmano gyvenamajį namą jis persikėlė gyventi į Bad Pirmontą. Nuo 1945 m. pradėjo dirbti Hamburge, kur dėstė sinologiją. Mirė 1949 m. balandžio 30 d. Bad Pirmonte. Po mirties sukaupti dokumentai buvo perduoti Kelno Rytų Azijos muziejui bei Kelno universiteto bibliotekai ir archyvui.

Literatūra
----------

* Fritz Jäger: Ernst Boerschmann (1873-1949). In: Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft, 99 (N.F. 24)/1945-1949 (1950), S. 150-156.

Nuorodos
--------

* Biografija (ang.);
* Kinijos nuotraukų archyvas (1906-1909) (ang.);
* Ernst Boerschmann and Early Research in Traditional Chinese Architecture;
* Straipsniai susiję su Ernst Boerschmann (vok.).
**Žemaičių grietininis** – senovinė rudeninė naminių obelų (lot. *Malus domestica*) veislė. Paplitusi Žemaitijoje, 1899 m. ir 1958 m. buvo įrašyta į Lietuvos Nacionalinį augalų veislių sąrašą.

Aprašymas
---------

Liaudiška veislė *Grietininio* vardu (lenk. *Jabłko Śmietankowe*, pranc. *Creme de Samogitie*, vok. *Samogitischer Schmandapfel*) pirmąkart plačiau aprašyta 1880 m. Lenkijos sodininkams skirtame žurnale „Ogrodnik Polski". Straipsnyje minima, kad Blinstrubiškių dvare prie Raseinių šie obuoliai išsilaiko net iki vasario mėnesio, tuo tarpu kiek labiau į pietus augančiuose soduose (pvz. Belvederio dvare prie Nemuno) sandėliavimo laikas yra trumpesnis. Veislę prieš tai buvo tyręs iš Žemaitijos kilęs botanikas Edvardas Jančevskis. 

Pasodinus pradeda gausiau derėti po 3–4 metų, žydi vidutiniškai vėlai. Galingas kamienas su tankiu, rutulišku vainiku. Žiemos šalčiams vaismedžiai yra vidutiniškai atsparūs.

Vaisiai (vieno vidutinis svoris – 88 g) apvaliai cilindriški arba kūgiški, kartais neryškiai briaunoti. Odelė balta arba žalsvai balta, saulėtoje pusėje padengta rausvais
dryželiais. Minkštimas baltas arba gelsvai baltas ir labai sultingas, saldžiarūgščio vyno skonio. Obuoliai yra vidutiniškai atsparūs rauplėms ir tinkami transportavimui. Derlius skinamas rugpjūčio pabaigoje – rugsėjo pradžioje, vaisiai saugyklose išsilaiko iki gruodžio mėnesio.

Šaltiniai
---------

* Asta Blažytė. *Senosios lietuviškos vaismedžių veislės* Archyvuota kopija 2014-07-29 iš Wayback Machine projekto.
* Śmietankowe // Ogrodnik Polski: dwutygodnik poświęcony wszystkim gałęziom ogrodnictwa, 1880 R.2 T.2 Nr. 1 str.3
| Žemaičių Naumiesčio herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1998-06-03* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas 1792-04-12* |
|  |
| Ž • A • R |

**Žemaičių Naumiesčio herbas** – vienas iš Šilutės raj. Žemaičių Naumiesčio miestelio heraldikos atributų.

Aprašas
-------

Mėlyname lauke ant žalios papėdės auksinis liūtas pakelta uodega su raudonu titnaginiu pistoletu dantyse. Skydo papėdėje – trys auksiniai stilizuoti žolės kuokštai.

Istorija
--------

1792 m. balandžio 12 d. Lietuvos didysis kunigaikštis ir Lenkijos karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis Naumiesčiui suteikė Magdeburgo teises ir patvirtino herbą. Monarcho nurodymu herbe pavaizduotas žvėrių valdovas liūtas.

1998 m. birželio 3 d. herbą Lietuvos Respublikos Prezidentas patvirtino dekretu Nr. 83. Herbo etalono autorius – dailininkas Arvydas Každailis.

Išnašos
-------

1. 1 2 3  „Virš Žemaičių Naumiesčio plevėsuoja vėliava su auksiniu liūtu, dantyse laikančiu raudoną titnaginį pistoletą". Pamarys. Nuoroda tikrinta 2022-05-04.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Žemaičių Naumiesčio vėliava
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

|  |
| --- |
| Goon Moon |
|  |
| Biografija |

  

***Goon Moon*** yra Amerikos roko grupė, kurią įkūrė Jeordie White (dar žinomas kaip Twiggy Ramirez) ir Chris Goss. Jie išleido mini-LP 2005 *I Got a Brand New Egg Layin' Machine* ir 2007 gegužės 8 dieną pilną albumą *Licker's Last Leg*. Prie pirmojo albumo leidimo prisidėjo Josh Homme, Josh Freese bei vienas įžymiausių desert rock atlikėjų Dave Chatching. Po to be šių žmonių Goss'as bei White'as tęsė darbus ir kėlė juos į socialinį tinklą Twitter.

Istorija
--------

Po 2002 m. White'o išėjimo iš Marilyn Manson, Josh Homme susirado Goss'ą ir White'ą, kurie ilgą laiką buvo Homme'o fanai ir padėjo jiems dirbti. 2005 jie išleido pirmąjį albumą, pavadintą *I Got a Brand New Egg Layin' Machine* su Suicide Squeeze Records. White'as parašė muzikalų bei atspindintį gyvenimą mini-LP su dešimties folklorinių baladžių kolekcija. Vėliau, po dvejų metų, *Goon Moon* išleido LP, pavadintą *Licker's Last Leg*, kuriame buvo ir Bee Gees daina *Every Christian Lion Hearted Man Will Show You*.

Grupės nariai
-------------

* Jeordie White
* Chris Goss

Diskografija
------------

* 2005 - *I Got a Brand New Egg Layin' Machine* (Suicide Squeeze Records)
* 2007 - *Licker's Last Leg* (Ipecec Recordings)

Nuorodos
--------

* Oficialus GOON MOON MySpace
* Jeordie White'o Youtube kanalas
* SuicideSqueeze.net