*Šis straipsnis apie upę. Apie ežerą skaitykite straipsnyje Grūda (ežeras).*

| Grūda |
| --- |
| Grūda ties Kašėtomis Grūda ties Kašėtomis |
| **Ilgis** | 36,2 km |
| **Baseino plotas** | 248,4 km² |
| **Vidutinis debitas** | 1,88 m³/s |
| **Ištakos** | Grūdos ežeras |
| **Žiotys** | Merkys |
| **Šalys** | Lietuvos vėliava Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Grūda |

**Grūda** – upė pietinėje Lietuvos dalyje, Dzūkijoje, Varėnos rajone, Dzūkijos nacionaliniame parke; Merkio kairysis intakas.

Prasideda netoli Lietuvos ir Baltarusijos valstybės sienos, Gudų girioje telkšančiame ežere, vadinamame tuo pačiu – Grūdos vardu. Tai lygumų upė, ramiai kilpuojanti ir neskubriai nešanti savo vandenis per Dainavos lygumą. Puvočiuose įteka į Merkį. Dėl smėlėto grunto ir augančių miškų šio rajono upės pasižymi vandens skaidrumu ir vėsumu. Kadangi jos daugiausia maitinamos požeminių šaltinių, todėl ne kiekvieną žiemą upės užšąla. O ir dažną sausą vasarą jos išlieka gana vandeningos ir praplaukiamos.

Intakai: Musteika ir Dorupis (dešinieji).

Grūda buvo patvenkta dvejose vietose: Kabelių žuvininkystės tvenkinys (nuo 1977 m. 11 ha, 32 km nuo žiočių) ir tvenkinys netoli Kašėtų (nuo 1974 m. 10 ha, 4 km nuo žiočių). Dabar yra Grybaulios tvenkinys (28,5 km nuo žiočių) bei ant bevardžio intako sudarytas Kabelių tvenkinys (35,9 km nuo žiočių).

Pasigrožėti Grūda galima keliaujant Zackagirio pažintiniu taku Marcinkonyse. Galima pasigrožėti Grūdos kilpomis, kurios susisukusios lyg siūlai. Toje vietoje, kur Grūda įteka į Merkį, galima pagauti kiršlių (*Thymallus thymallus*), nes toje vietoje pasmarkėjusi srovė ir didelį vandens temperatūrų skirtumai.

Grūda teka pro Kabelių, Darželių, Marcinkonių, Kašėtų, Puvočių kaimus. Upės žemupys ir dalis vidurupio paskelbta Grūdos hidrografiniu draustiniu. Vagos vidutinis nuolydis – 95 cm/km.

„Jei ne Merkys, Grūda, Skroblus, Puvočiai nebūtų tokie gražūs ir meilūs. Tos upelės – kaimų papuošalas." – rašė garsi lietuvių tautosakos rinkėja Rožė Sabaliauskienė, kuri gyveno Puvočių kaime.

Etimologija
-----------

Upėvardis siejamas su slavizmu *grudas* iš blrs. *груд* „neapsemiama pakiluma šlapynėje" (taip pat plg. lenk. *gruda* „grindys, grindinys", ukr. *груд* „kalvelė tarp pelkių, sausa vieta pelkynėje"). Kita vertus, gali būti susijęs su liet. *grū́sti (grū́da)* 'kišti, dėti, kimšti, murdyti; veržtis, vykti, lįsti, lipti; triukšmauti, belstis, šėlti, trankytis'.

Galerija
--------

* Grūda nuo Šaudzyklos kalnoGrūda nuo Šaudzyklos kalno
* Grūda nuo Šaudzyklos kalno vasarąGrūda nuo Šaudzyklos kalno vasarą
* Grūda ties DarželiaisGrūda ties Darželiais
* Grūdos aukštupys netoli KabeliųGrūdos aukštupys netoli Kabelių
* Grūda giriose, nuo senojo Musteikos–Margionių kelio tiltoGrūda giriose, nuo senojo Musteikos–Margionių kelio tilto

Nuorodos
--------

* *Gruda*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. II (Derenek — Gżack). Warszawa, 1881, 860 psl. **(**lenk.**)**

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Grūda (upė)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 670
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
3. ↑  Lietuvos vietovardžių geoinformacinė duomenų bazė. *Prieiga internete*