recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| ***Mažasis Buda*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Little Buddha |
| Kilmės šalis |  Italija Prancūzija Jungtinė Karalystė Lichtenšteinas |
| Režisierius | Bernardo Bertolucci |
| Scenaristas (-ai) | Rudy WurlitzerMark Peploe |
| Vaidina | Keanu Reeves  Bridget Fonda  Chris Issak |
| Metai | 1993 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 123 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 35 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Mažasis Buda** (angl.  *Little Buddha*) – režisieriaus Bernardo Bertolucci 1993 m. sukurta drama.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Keanu Reeves – Sidharta Gautama
* Bridget Fonda – Liza Konrad
* Chris Isaak – Dynas Konradas
* Ruocheng Ying – Lama Norbu
* Alex Wiesendanger – Džesis Konradas
* Raju Lal – Raju
* Greishma Makar Singh – Gita

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Tibeto vienuoliai, vadovaujai Lamos Norbu, visame pasaulyje ieško prieš keletą metų mirusio didžio budizmo mokytojo Lamos Dodžo reinkarnacijos. Visi ženklai ima rodyti, kad juo gali būti berniukas vardu Džesis Konradas, gyvenantis su tėvais Sietle, į kurį susiruošia vienuoliai.

Tėvai leidžia sūnui bendrauti su vienuoliais, tačiau netiki istorija apie galimą reinkarnaciją. Lamai Norbu pareiškus, kad yra dar keli kandidatai ir, norint viską išsiaiškinti, reikia vykti į Butaną, Džesio tėvas Dynas apsisprendžia važiuoti su sūnumi. Čia jie susitinka dar du kandidatus – Raju ir Gitą, – o vienuoliams tenka nelengva užduotis atpažinti tikrąjį Lamos Dodžo įsikūnijimą.

Apdovanojimai
-------------

* Grammy nominacija geriausiai instrumentinei kompozicijai kino filmui (Ryûichi Sakamoto)
* „Golden Camera" apdovanojimas geriausiam filmui
* Italijos kino žurnalistų sindikato apdovanojimas geriausiam operatoriaus darbui (Vittorio Storaro)
* Auksinės avietės nominacija blogiausiam aktoriui (Chris Isaak)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**IT (informacinių technologijų) paslaugų tęstinumo valdymas** (angl. *IT service continuity management*) – visuma procesų, veiksmų, pasiruošimų, instrukcijų ir t. t. skirtų itin didelių nelaimių atvejams.

Šis procesas išsiskiria iš kitų ITIL procesų tuo, kad, esant įprastai įmonės veiklai, yra nereikalingas, todėl neretai ignoruojamas. Nepaisant to, šis procesas yra nepaprastai svarbus, nes be jo neįmanoma užtikrinti, kad įmonės veikla galės būti tęsiama po katastrofiško masto nelaimės (pvz. gaisro, potvynio, teroristinio akto ar pan.).

IT paslaugų tęstinumo valdymas apibrėžia šiuos dalykus:

* Veiklos atkūrimo prioritetus (pagal tai, kokią veiklą labiausiai gali paveikti katastrofa bei tai, kokiai veiklai gali būti labiausiai pakenkta).
* Rizikos įvertinimą (angl. Risk assessment) kiekvienai informacinių technologijų paslaugai, tam kad būtų nustatyta reikalinga įranga, pavojus, silpnos vietos ir atkūrimo priemonės.
* Veiklos atkūrimo galimybes ir variantus.
* Veiklos atkūrimo planą.
* Reguliarų aukščiau išvardintų dalykų patikrinimą ir peržiūrėjimą.

IT paslaugų tęstinumo valdymas kartu su kitais procesais (visų pirma, su Capacity management) nustato, kad turi būti sukurti rezerviniai pajėgumai (pvz. atsarginiai techniniai centrai, atsarginės darbo patalpos), atsarginės duomenų kopijos (laikomos kitoje vietoje), turi būti paskirti atsakingi asmenys, galintys pakeisti įstaigos vadovybę ir t. t.

IT paslaugų tęstinumo valdymo procesas yra susijęs su šiais informacinių technologijų procesais:

* angl. Incident management - reakcija į katastrofą;
* angl. Availability management - operatyvus katastrofos identifikavimas, naudojant monitoringo priemones;
* angl. Service level management - svarbiausių įmonės veiklų išskyrimas.
| **Cynosurus** |
| --- |
| Paprastoji kietavarpė(*Cynosurus cristatus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Šeima: | Migliniai  *( Poaceae)* |
| Gentis: | Kietavarpė  *( Cynosurus)* |

 |

**Kietavarpė** (*Cynosurus*) – miglinių (*Poaceae*) šeimai priklausanti žolinių augalų gentis. Paplitusi Eurazijos ir Afrikos vidutinio ir subtropinio klimato juostoje, įveista Amerikoje, Australijoje.

Tai vienametė arba daugiametė žolė, kurios aukštis 5–80 cm. Turi labai tankią vienašalę varpą. Vienamečių kietavarpių pašarinė vertė menka, dalis jų yra piktžolės.

Rūšys
-----

Žinomos 9 rūšys. Lietuvoje sausose pievose savaime auga paprastoji kietavarpė (*Cynosurus cristatus*). Iki žydėjimo gera pašarinė žolė, tinka ganyti, sėjama vejose.

Kitos rūšys:

* *Cynosurus echinatus*
* *Cynosurus elegans*
* *Cynosurus balansae*
* *Cynosurus coloratus*
* *Cynosurus junceus*
* *Cynosurus peltieri*
* *Cynosurus polybracteatus*
* *Cynosurus turcomanicus*

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kietavarpė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
Ma Jae-Yoon – sAviOr, apdovanojimų ceremonijoje 2006 m. Shinhan Bank Starleague turnyre, užėmęs pirmąją vietą
**Ma Jae-Yoon** (g. 1987 m. lapkričio 23 d.), žinomas pseudonimu **sAviOr**, gerbėjų pramintas **Maestro** – buvęs profesionalus StarCraft žaidėjas iš Pietų Korėjos. Jis žaidė *zergų* rase „CJ Entus" komandoje (priklausančioje Korėjos CJ CGV korporacijai) ir yra vienas daugiausiai pasiekusių StarCraft žaidėjų pasaulyje.

sAviOr devynis kartus buvo KeSPA reitingų pirmoje vietoje, tai yra antras geriausias pasiekimas tarp zergų žaidėjų. Taip pat yra tris sykius laimėjęs MBCGame Starleague (MSL) ir vieną sykį – Ongamenet Starleague (OSL) turnyrus. 2006 buvo jo sėkmingiausi metai.

2007–2008 m. Ma Jae-Yoon teužėmė penktą vietą KeSPA reitinguose, iškrisdamas iš MSL ir OSL pirmuose ratuose. Dėl prastų rezultatų trumpam laikotarpiui jis buvo perkeltas į CJ Entus B komandą, tačiau pagerėjus žaidimui, grįžo atgal į pagrindinę. 2008 m. Jae-Yoon laimėjo pirmąją vietą BlizzCon turnyre, finale 2-0 įveikdamas Lee Yun-Yeol.

2010 m. Pietų Korėjoje kilo skandalas dėl sukčiavimo. Kartu su keliais kitais profesionaliais žaidėjais sAviOr buvo kaltinamas tyčiniais pralaimėjimais už kyšius. Maestro buvo pateikti kaltinimai dėl buvimo vienu iš organizatorių ir tarpininku tarp žaidėjų ir užsakovų (nelegalių lažybų įmonių). Teismas pripažino žaidėją kaltu ir skyrė vienerių metų laisvės atėmimo bausmę, vykdymą atidedant dvejiems metams. Taip pat Ma Jae-Yoon buvo visam gyvenimui pašalintas iš profesionalių elektroninio sporto varžybų.

Nuorodos ir šaltiniai
---------------------

* TeamLiquid sAviOr mačų informacija
* Biografija TeamLiquid puslapyje
* God of the Battlefield 1 dalis
* God of the Battlefield 2 dalis

### Išnašos

1. ↑  BBC News: Rise of e-sports superstars
2. ↑  God of the Battlefield: part1
3. ↑  Players involved in Korean Starcraft Match fixing scandal banned from the league Archyvuota kopija 2010-06-16 iš Wayback Machine projekto.
Komsomolsko prie Amūro lėktuvų gamykla| Originalus pavadinimas | Комсомольский-на-Амуре авиационный завод имени Ю. А. Гагарина |
| Forma | Filialas |
| Pramonė | Karinė ir civilinė aviacija |
| Įkurta | 1934 m. |
| Centrinė būstinė | Komsomolskas prie Amūro, Rusija |
| Produkcija | Naikintuvai ir civiliniai orlaiviai |
| Savininkas (-ai) | Suchoj |
| Darbuotojų | 13 500 |
| Tinklalapis | www.knaapo.ru |

**Komsomolsko prie Amūro J. Gagarino vardo aviacijos gamykla**, (**KnAAPO**) – viena didžiausių Rusijos lėktuvų gamyklų. Įsikūrusi Rusijos Tolimuosiuose Rytuose, Komsomolske prie Amūro.

Įmonė yra „Suchoj" projektuotojų lėktuvų gamybinis filialas. Šioje gamykloje yra renkami Su serijos naikintuvai, Sukhoi Superjet 100 civiliniams tikslams skirtas keleivinis lėktuvas, taip pat įmonė turi teisę remontuoti „Boeing" lėktuvus.

Istorija
--------

1934 m. liepos 18 d. buvo pradėta statyti „aviacijos gamykla nr. 126".

1936 m. gegužės 1 d. buvo pagamintas pirmasis lėktuvas, juo tapo Andrejaus Tupolevo suprojektuotas universalusis kovos lėktuvas R-6 (ANT-7). Antrojo pasaulinio karo metu gamykloje gaminti Il-4 bombonešiai. Po karo gamykloje gaminti ir tobulinti reaktyviniai naikintuvai Mig-15 ir Mig-17. 1956 m. gamykla pradėjo dirbti kartu su naikintuvų projektuotojų biuru „Suchoj". Nuo 1976 m. įmonė pradėjo gaminti ir vystyti ketvirtos kartos naikintuvų projektus Su-27, vėliau Su-30, o nuo 2010 m. ir naujausius Su-35.

Nuo 2010 m. KnAAPO surenkami bandomieji 5-os kartos sunkiai aptinkamų naikintuvų T-50, dar žinomu kaip PAK-FA, bandomieji pavyzdžiai.

Išnašos
-------

1. ↑
| **Triticum durum** |
| --- |
| Kietasis kvietys (*Triticum durum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Lelijažiedžiai  *( Liliidae)* |
| Šeima: | Migliniai  *( Poaceae)* |
| Gentis: | Kvietys  *( Triticum)* |
| Rūšis: | Kietasis kvietys  *( Triticum durum)* |

 |

**Kietasis kvietys** (*Triticum durum*) – miglinių (*Poaceae*) šeimai priklausantis žolinis augalas, kviečių (*Triticum*) rūšis. Išveistas prieš kelis tūkstančius metų Eurazijos stepėse.

Augalas savidulkis. Varpos stambios, tankios, su akuotais, nors būna ir be akuotų. Akuotai ilgesni už varpas, lygiagretūs. Varputėse vaisingi tik 3–4 apatiniai žiedai. Šiaudai pilnaviduriai.

Kietieji kviečiai gerai perneša išgulimą, sausras, jų nepuola heseninės muselės. Grūduose yra 17–20 % baltymų, 35–40 % aukštos kokybės glitimo. Kietieji kviečiai naudojami įvairių makaronų, aukščiausios rūšies miltų, manų kruopų, kuskuso gamybai. Gaminiai iš kietųjų kviečių paplitę Viduržemio jūros, Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų virtuvėse.

Pagrindiniai kietųjų kviečių augintojai yra Indija, Argentina, Turkija, Meksika, JAV, Kanada, Italija, Ispanija, Sirija, Marokas, Alžyras, Tunisas, Rusija, Azerbaidžanas. Į Lietuvą importuojami, naudojami hibridizacijai su minkštomis kviečių rūšimis.

* Kietieji kviečiai Egipte
* Grūdai
* Varpos

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kietasis kvietys*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Nyctanthes arbor-tristis** |
| --- |
| *Nyctanthes arbor-tristis*  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Alyvmediniai  *( Oleaceae)* |
| Gentis: | *Nyctanthes*  *( Nyctanthes)* |
| Rūšis: | *Nyctanthes arbor-tristis*  *( Nyctanthes arbor-tristis)* |

 |

***Nyctanthes arbor-tristis*** – alyvmedinių (*Oleaceae*) šeimos augalų rūšis. Paplitusi Pietų Azijoje: nuo šiaurės Pakistano ir Nepalo, per visą Indiją iki Bangladešo ir pietryčių Tailando.

Augalas žinomas kaip ***paridžatas*** (nep. पारिजात  = *pārijāt*), ***pradžakta*** (skr. प्राजक्ता = IAST: *prajaktā*), ***šiuli*** (beng. শিউলি = *ṣiuli*), ***naktižiedis jazminas*** (angl. *Night-flowering Jasmine*). Lotyniškas pavadinimas *Nyctanthes arbor-tristis* reiškia „liūdnasis nakties medis".

Tai krūmas ar nedidelis medis, užaugantis iki 10 m aukščio. Lapai priešiniai, paprastieji, 6–12 cm ilgio, 2–6,5 cm pločio, lygiakraščiai. Žiedai labai kvapnūs, turintys 5–8 baltus vainiklapius ir geltoną viduriuką, susitelkę į žiedynus po 2–7. Žydi saulei nusileidus. Vaisius – širdiška, 2 cm skersmens kapsulė, sudaryta iš dviejų dalių, turinčių po sėklą.

Iš *Nyctanthes arbor-tristis* gaunamas kvapnus eterinis aliejus, naudojamas parfumerijoje. Lapai naudojami Ajurvedoje kaip vaistas nuo artrito, peršalimo, skausmo. Turi antioksidacinių, antibakterinių, antifunginių savybių.

Paridžatas naudojamas hinduistiniuose ritualuose, kartais siejamas su kalpavrikša („troškimų medžiu"), minima Puranose.

* LapaiLapai
* VaisiusVaisius
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Nyderlandų Antilų herbas** – Nyderlandų Antilų heraldinis valstybės simbolis, sudarytas iš skydo, karūnos ir šūkio.

Auksiniame skyde su raudonu bordiūru penkios mėlynos žvaigždės. Žvaigždės kaip ir vėliavoje atstovauja Nyderlandų Antilų saloms. Vaizduojama karūna yra Nyderlandų Karalystės. Juostelėje, skydo apačioje yra užrašytas devizas *„Libertate Unanimus"*.

Šis herbas buvo priimtas 1986 m. sausio 1 d. kai Aruba atsiskyrė nuo Nyderlandų Antilų ir įgavo ypatingą statusą Nyderlandų Karalystėje. Jis pakeitė senesnę herbo versiją su šešiomis žvaigždėmis, kuri buvo naudojama nuo 1964 m. spalio 23 d. herbe nebėra žvaigždės, simbolizavusios Arubą.

Nuo 2010 m. spalio 10 d. išformavus Nyderlandų Antilus, herbas nebenaudojamas.

Nyderlandų Antilų herbas 1986 – 2010
Nyderlandų Antilų herbas 1964–1986

**Šiaurės ir Centrinės Amerikos valstybių herbai**

|  |
| --- |
| Antigva ir Barbuda · Bahamos · Barbadosas · Belizas · Boneras · Dominika · Dominikos Respublika · Grenada · Gvatemala · Haitis · Hondūras · JAV · Jamaika · Kanada · Kosta Rika · Kuba · Meksika · Nikaragva · Panama · Salvadoras · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Trinidadas ir Tobagas
Angilija · Aruba · Bermudų salos · Britanijos Virdžinijos salos · Gvadalupa · Grenlandija · JAV Virdžinijos salos · Kaimanų salos · Kiurasao · Martinika · Montseratas · Puerto Rikas · Saba · Sen Pjeras ir Mikelonas · Sint Eustatijus · Sint Martenas · Terkso ir Kaikoso salos |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai· Herbai |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Klym Artamonov**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1993 m. lapkričio 5 d. (29 metai) |
| Gimimo vieta | Kerčė, Ukraina |
| Ūgis | 1,80 m |
| Svoris | 70 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Šiaulių "Šiauliai" |
| **Pozicija** | įžaidėjas |
| Profesionalūs klubai |
| nuo 20102011-2012 | Šiaulių "Šiauliai"Pakruojo "Meresta" |  |
|  |

**Klymas Artamanovas** (g. 1993 m. lapkričio 5 d.) – Ukrainos krepšininkas, rungtyniaujantis įžaidėjo pozicijoje. 2009 m. su Šiaulių Šiauliais pasirašė ilgalaikį kontraktą. Komandoje debiutavo 2010-02-14 varžybose su Lietuvos rytu.

Šiuo metu mokosi Šiaulių Santarvės vidurinėje mokykloje.

Jaunučių rinktinė
-----------------

2008 ir 2009 atstovavo Ukrainos U16 rinktinę. 2008 m. vykusiame U16 čempionate Klymas Artamanovas rinko po 1,3 taško per 13,5 minutės. 2009 m.  Kaune vykusiame čempionate jis buvo aiškus komandos lyderis ir rinko 17 taškų, 4,5 atkovotų kamuolių bei 3,3 rezultatyvių perdavymų per 35 minutes.

Jaunių rinktinė
---------------

2010 atstovavo Ukrainos U18 rinktinę Europos čempionate vykusiame Vilniuje. Budamas metais jaunesnis už kitus Artamanovas sugebėjo tapti vienu ekipos lyderių. Per 33 žaidimo minutes pelnydavo po 14,7 taško (aštuntas rezultatas čempionate), atlikdavo po 5,1 rezultatyvaus perdavymo (trečias rezultatas čempionate) bei atkovodavo po 4,7 kamuolius. Taip pat buvo taikliausias tritaškininkas komandoje (34,8 procento).

Pasiekimai
----------

* 2010 m. LKF taurės trečios vietos laimėtojas.
* 2010 m. LKL trečios vietos laimėtojas.
Insulinas kristalo formos kietasis kūnas
**Kietasis kūnas** – viena iš medžiagos būsenų (kitos yra skystis ir dujos).

Ši būsena yra apibūdinama pagal struktūrinį kietumą ir pasipriešinimą formos arba tūrio pokyčiams. Priešingai negu skystis, kietasis kūnas neteka, kad įgautų indo formą, kuriame jis yra, nei nesiplečia ir neužpildo viso tūrio kaip tai daro dujos. Atomai kietajame kūne turi tarpusavyje tvirtą ryšį, sudaro gardelę, kuri gali būti taisyklinga, pvz. ledas arba netaisyklinga – amorfinis kūnas.

Kietųjų kūnų klasės
-------------------

Ryšiai tarp atomų kietajame kūne gali būti įvairūs. Pavyzdžiui, natrio chlorido kristalai (paprastoji druska) yra sudaryta iš joninės formos natrio ir chloro, kurie yra kartu dėl joninio ryšio. Deimante arba silicyje atomai dalinasi elektronais ir suformuoja kovalentinius ryšius. Metaluose elektronai yra pasidalinami per metališkąjį ryšį. Kai kurie kietieji kūnai, dažniausiai organiniai junginiai laikosi kartu dėl Van der Valso sąveikos. Skirtumus tarp kietųjų kūnų apsprendžia juose esančios sąveikos.

### Metalai

*Pagrindinis straipsnis – Metalai*.
Metalai paprastai yra stiprūs, tankūs ir geri elektros ir šilumos laidininkai.

### Mineralai

*Pagrindinis straipsnis – Mineralai*.
Įvairių mineralų kolekcija
Mineralai yra natūraliai randami kietieji kūnai, kurie susidarė dėl geologinių procesų, kurie vyko esant aukštam slėgiui. Kad kietasis kūnas būtų laikomas tikruoju mineralu jis turi turėti kristalinę struktūrą.

### Keramika

Keraminiai kietieji kūnai yra sudaryti iš neorganinių junginių, dažniausiai cheminių elementų oksidų. Jie yra chemiškai inertiški ir dažnai atlaiko cheminę eroziją rūgštinėse ar kaustinėse aplinkose. Keramika taip pat paprastai gali atlaikyti aukštas temperatūras nuo 1000 iki 1600 °C (1800 to 3000 °F).

### Organiniai junginiai

#### Medis

*Pagrindinis straipsnis – Medis*.
Medis yra natūrali organinė medžiaga, sudaryta iš celiuliozės skaidulų, kuriose yra įtvirtintas ligninas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Fizikos terminų žodynas : lietuvių, anglų, prancūzų, vokiečių ir rusų kalbomis / Vilius Palenskis, Vytautas Valiukėnas, Valerijonas Žalkauskas, Pranas Juozas Žilinskas. – 2-asis patais. ir papild. leid. – Vilnius : Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007
**Marija Baltrėnienė-Gaščiauskaitė** (g. 1941 m. birželio 1 d. Salaperaugis, Liubavo valsčius) – Lietuvos etnomuzikologė, kanklininkė, liaudies instrumentų orkestro dirigentė, humanitarinių mokslų daktarė. menotyros kandidatas nuo 1974 m.

Biografija
----------

1959 m. baigė Kauno Juozo Gruodžio muzikos mokyklą, kankliuoti mokė J. Strimaitis. 1964 m. baigė Lietuvos konservatorijos liaudies instrumentų orkestro dirigavimo klasę, kankliuoti mokė P. Stepulis.

Nuo 1962 m. Vilniaus pedagoginio instituto ansamblio „Šviesa" orkestro vadovė, nuo 1964 m. dėstytoja, nuo 1994 m. profesorė. 1973 m. įkūrė Vilniaus pedagoginio instituto ansamblį „Poringė" ir iki 1992 m. jam vadovavo, surengė liaudies papročių ir muzikinių spektaklių, dalyvavo tarptautiniuose folkloro festivaliuose. Parašė mokymo priemonių.

Bibliografija
-------------

* Lietuvių liaudies muzikos instrumentai: Istoriografija, bibliografija, 2 d. 1980 m.
* Lietuvių liaudies muzikos instrumentai, su R. Apanavičiumi, 1991 m.
* Devyniastygės kanklės: Kankliavimo tradicijos ir dabartis, 1997 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Romualdas Apanavičius. *Marija Baltrėnienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 575 psl.
| Kametas |
| --- |
|  |
| **Aukštis** | 7756 m |
| **Žemynas** | Azija |
| **Šalys** | Indijos vėliava Indija |
| **Kalnynas** | Himalajai |
| **Pirmasis įkopimas** | 1931 m. birželio 21 d.Anglija Frank SmytheAnglija Eric Shipton Anglija R.L. HoldsworthNepalas Lewa Sherpa |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kametas

  |
| **Koordinatės:** | 30°55′13″ š. pl. 79°35′37″ r. ilg.﻿ / ﻿30.92028°š. pl. 79.59361°r. ilg.﻿ / 30.92028; 79.59361Koordinatės: 30°55′13″ š. pl. 79°35′37″ r. ilg.﻿ / ﻿30.92028°š. pl. 79.59361°r. ilg.﻿ / 30.92028; 79.59361 |

**Kametas** (hind. कामेत, IAST: *Kāmet*) – viršukalnė Indijoje, Himalajų kalnagūbryje. Aukštis – 7756 m. Išvaizda primena milžinišką piramidę, turinčią dvi smailias viršukalnes.

Pirmieji įkopę žmonės buvo trys anglai Frankas Smitas, Erikas Šiptonas, R.L. Holdsvortas ir vienas nepalietis šerpas. Jie tai padarė 1931 m. birželio 21 d.

Kalnas laikomas pavojingu, 2010 m. lavina pražudė pulkininką C. Poornachandrą ir Mają Maniką Gusainą.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Šafhauzenasvok. *Schaffhausen* |
| --- |
|        |
|  |
|  |
| 

ŠafhauzenasŠafhauzenas

47°42′00″ š. pl. 8°38′00″ r. ilg.﻿ / ﻿47.70000°š. pl. 8.63333°r. ilg.﻿ / 47.70000; 8.63333﻿ (Šafhauzenas)Koordinatės: 47°42′00″ š. pl. 8°38′00″ r. ilg.﻿ / ﻿47.70000°š. pl. 8.63333°r. ilg.﻿ / 47.70000; 8.63333﻿ (Šafhauzenas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Šveicarijos vėliava Šveicarija |
| **Kantonas** | Šafhauzeno kantonas Šafhauzeno kantonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1045 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 34 526  |
| **Plotas** | 41,78 km² |
| **Tankumas** (2007) | 826 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | 8200 |
|  **Vikiteka** | Šafhauzenas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Šafháuzenas |

**Šafhauzenas** (vok. *Schaffhausen*, alemanų vok. *Schafuuse*, pranc. *Schaffhouse*, it. *Sciaffusa*, ret. *Schaffusa*) arba **Šafūsas** – miestas Šveicarijos šiaurėje, Reino dešiniajame krante, to paties pavadinimo kantono centras. Šafhauzene yra XI−XVII a. architektūros paminklų. Mieste vystoma laikrodžių, staklių gamyba, chemijos, tekstilės pramonė. 

Senamiestyje išliko daug puikių renesanso epochos pastatų, papuoštų freskomis ir skulptūromis. Išlikusi ir senovinė tvirtovė *Munot*. Šafhauzene yra didžiausias Europoje − Reino krioklys (*Rheinfall*).

Istorija
--------

1050 m. mieste buvo įsteigtas benediktinų vienuolynas. XII−XIII a. prie vienuolyno buvusi gyvenvietė tapo nepriklausoma. 

XV a. Šafhauzenas tapo laisvuoju miestu, o 1501 m. miestas įstojo į Šveicarijos sąjungą.

1944 m. balandžio 1 d. JAV oro pajėgos dėl navigacinės klaidos subombardavo miestą, žuvo apie 40 žmonių.

Sportas
-------

* FC Schaffhausen (futbolas)

Nuorodos
--------

* Šafhauzeno miesto tinklalapis Archyvuota kopija 2019-11-25 iš Wayback Machine projekto. **(**vok.**)**
* Informacija turistams apie Šafhauzeną
* Miesto archyvas Archyvuota kopija 2008-09-17 iš Wayback Machine projekto. **(**vok.**)**
Koordinatės: 48°47′46″ š. pl. 34°06′45″ r. ilg.﻿ / ﻿48.79611°š. pl. 34.11250°r. ilg.﻿ / 48.79611; 34.11250

| Kamianskės tvenkinys |
| --- |
| Kamianskės tvenkinys Petrikyvkos rajono pakrantėjeKamianskės tvenkinys Petrikyvkos rajono pakrantėje |
| Vieta | Ukrainos vėliava Ukraina |
| Plotas | 567 km² |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Didžiausias gylis | 16 m |
| Tūris | 2,45 km³ |
| Įteka | Dniepras, Vorskla, Psiolas |
| Išteka | Dniepras |
|  |
|  Vikiteka | Kamianskės tvenkinys |

**Kamianskės tvenkinys** (ukr. *Кам'янське водосховище*, iki 2017 m. – ***Dnieprodzeržinskio tvenkinys***) – tvenkinys pietinėje Ukrainoje, Dniepro upės slėnyje. Telkšo Dniepropetrovsko, Poltavos ir Kirovohrado sričių teritorijose. Ilgis 122 km, plotis iki 8 km.

Tvenkinio palydovinė nuotrauka
Susidarė 1963–1965 m. patvenkus Dniepro upę Srednedneprovskajos HE užtvanka ties Dnieprodzeržinskio (dab. Kamianskės) miestu. Tvenkinys sudarytas laivybinėms reikmėms, taip pat vanduo naudojamas liedinimui, buitinėms reikmėms, vystoma pramoninė žvejyba. Vandens lygio metinė svyravymų amplitudė – 0,5 m.

Greta tvenkinio įsikūręs Kremenčukas, Horišni Plavniai, Verchniodniprovskas, Kamianskė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 137


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDniepro tvenkiniai |
| --- |
|  |
| 
Kachovkos • Kamianskės • Kanivo • Kijevo • Kremenčuko • Dniepro |

 |
Mongolų laivynas, sunaikintas taifūno. Kikuchi Yōsai tapyba, 1847 m.
**Kamikadzė** (jap. 神風 = *kamikaze*, liet. *dieviškasis vėjas*) – taifūnai, sutrukdę Chubilajaus vadovaujamam mongolų laivynui pasiekti Japonijos krantus 1274 ir 1281 m. Taifūnai išblaškė mongolų laivus, daug jų nuskandino, ir tik dalis karių galėjo pasiekti pakrantę. Abu kartus japonams pavyko atremti susilpnintą ataką, todėl mongolams galiausiai Japonijos užkariauti nepavyko.

Tyrimai rodo, kad mongolų žygius sužlugdė ne tik patys taifūnai, bet ir:

* tai, kad mongolai naudojo upių laivus – daugelis laivynui rekvizuotų laivų buvo plokščiadugniai upių laivai, kurie buvo nestabilūs ir apsiversdavo audringoje jūroje.
* prasta dalies laivų kokybė – spėjama, kad kinai laivų statytojai, statydami laivus mongolų laivynui, specialiai statė nekokybiškus laivus, kurie neatlaikė audros.

Šis japonams svarbus žodis *kamikadzė* Antrojo pasaulinio karo metais buvo panaudotas kamikadzėms – taranuojantiems pilotams mirtininkams pavadinti. Nuo tada pasaulyje žodis *kamikadzė* tapo žinomas kaip savižudžio piloto pavadinimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Perez, L. G. (2013). *Japan at War: An Encyclopedia.* ABC-CLIO, p. 173
2. ↑  Frederic, L. (2010). *Daily Life in Japan: At The Time of the Samurai, 1185-1603.* Taylor & Francis, p. 120
3. ↑  Grant, R. G. (2010). *Battle at Sea.* Dorling Kindersley Limited, p. 57
| Žibininkų senovės gyvenvietė |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Žibininkų senovės gyvenvietėŽibininkų senovės gyvenvietė

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°57′21″š. pl. 21°08′58″r. ilg.﻿ / ﻿55.955875°š. pl. 21.149316°r. ilg.﻿ / 55.955875; 21.149316Koordinatės: 55°57′21″š. pl. 21°08′58″r. ilg.﻿ / ﻿55.955875°š. pl. 21.149316°r. ilg.﻿ / 55.955875; 21.149316 |

 |
| Vieta | Kretingos rajono savivaldybė |
| Seniūnija | Kretingos seniūnija |
| Plotas | 2,6 ha |
| Naudotas | II–I tūkstantmetis pr. m. e. |
| Žvalgytas | XX a. 4 dešimtmetis, 1940, 1987, 1992 |
| Tirtas | 2000 m. |

**Žibininkų senovės gyvenvietė** (senas kultūros paminklų sąrašo Nr. IP2464A) – žalvario amžiaus gyvenvietė Kretingos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Žibininkų kaime (Kretingos seniūnija), Dimitravo miške, Žibos dešiniajame krante.

Tyrimai
-------

XX a. 4 dešimtmetyje Konstantinas Jablonskis kaime aptiko pora senovės gyvenvietės vietų.

Kalvoje prie Maro kapeliais vadinamų senųjų kaimo kapinių jis rado žalvario amžiaus stovyklavietei būdingų dirbinių: trikampį antgalį, dalį ietigalio, smulkių gremžtukų, gramdukų, retušuotų skelčių ir nuoskalų, gludintos akmeninės buožės gabalą, keramikos nežymiai brūkšniuotu ir lygiu paviršiumi.

Kitoje kalvoje, esančioje į rytus, Rūdaičių kaimo pusėje, aptiko taip pat žalvario amžiaus stovyklavietėms būdingų radinių: mažą gremžtuką, retušuotų skelčių, nuoskalų, įvairių dirbinėlių, gludintų titnaginių kirvelių gabalų, keramikos su grūsto granito priemaišomis.

1940 m. Žibininkuose lankėsi Vytauto Didžiojo kultūros muziejaus preparatorius-konservatorius Pranas Baleniūnas. Jis konstatavo, kad Jono Vilimo sklype vienoje iš kalvelių, esančių prie senųjų kaimo kapinių, kasant žemes 70-90 cm gylyje randama anglių, suodžių, primityvių puodų šukių, kurios galėtų priklausyti akmens amžiaus gyvenvietėms.

1987 m. teritoriją žvalgė Audronė Bliujienė (Lietuvos dailės muziejus), tyrinėjusi pamiškėje esančio smėlio karjero pakraščius.

1992 m. senovės gyvenviečių teritoriją nustatė Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (ekspedicijos vadovas Vilnius Morkūnas).

2000 m. žvalgomuosius archeologinius tyrinėjimus atliko Kretingos muziejaus ir Vilniaus universiteto archeologinė ekspedicija (tyrimų vadovas Julius Kanarskas). Saugomoje teritorijoje buvo ištirtas 20 m² plotas. Archeologinių radinių ar kultūrinio sluoksnio pėdsakų nerasta.

1993–2005 m. objektas buvo registruotas naujai išaiškinamų istorijos ir kultūros paminklų sąraše (IP2464A).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rimutė Rimantienė. Akmens amžiaus paminklai. – Lietuvos TSR archeologijos atlasas, t. 1. Vilnius, 1974, p. 80-81, nr. 378
2. ↑  Julius Kanarskas. Žvalgomieji archeologijos paminklų tyrinėjimai Kretingos ir Skuodo rajonuose. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2001, p. 190–191
**Dalia Kotryna Baliutavičienė-Simonanytė** (g. 1933 m. lapkričio 25 d. Kaunas) – Lietuvos gydytoja akušerė ginekologė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

Biografija
----------

1957 m. baigė Kauno medicinos institutą. 2003 m. habilituota biomedicinos mokslų daktarė.

Nuo 1960 m. Kauno medicinos instituto (nuo 1989 m. Kauno medicinos akademija, nuo 1998 m. Kauno medicinos universitetas) dėstytoja, nuo 1980 m. docentė.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinio darbo kryptis – perinatologija, didelės rizikos nėštumas, nėštumo ir cukrinio diabeto problema. 1994 m. organizavo centralizuotą cukriniu diabetu sergančių nėščiųjų priežiūrą, dėl kurios sumažėjo naujagimių mirtingumas.

Bibliografija
-------------

* Nėštumas ir diabetas (monografija, 2001 m.)
* Akušerija (vadovėlis, su kt. 1977 m.)
* Gimdymo pagalba (vadovėlis, su kt. 1996 m.)
* Nėštumo patologija (vadovėlis, su kt. 2003 m.)
* Cukrinio diabeto diagnostika ir mitybos principai. (monografija, su kt.) Vilnius, Sveikatos ir medicinos informacijos agentūra, 2007 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Dalia Baliutavičienė (1933)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 775 psl.
| **Ignas Lapienis** |
| --- |
|  |
| 1918 metais |
| Gimė | 1891 m. vasario 13 d.Antanašėje Rokiškio raj. |
| Mirė | 1960 m. lapkričio 16 d. (69 metai)Biržuose |
|  |
| Veikla | pedagogas, rašytojas prozininkas. |

**Ignas Lapienis** (1891 m. vasario 13 d. Antanašėje Rokiškio raj. – 1960 m. lapkričio 16 d. Biržuose) – pedagogas, rašytojas prozininkas.

Biografija
----------

Dirbo fabrikuose Rygoje, mobilizuotas į kariuomenę kariavo Pirmojo pasaulinio ir Rusijos pilietinio karo frontuose, po karo grįžęs į Lietuvą raštininkavo, mokytojavo Pabiržėje. Jo iniciatyva 1944 m. įkurta Pabiržės progimnazija.

Pirmieji vaizdeliai išspausdinti žurnale „Iliustruotoji Lietuva" 1924 m. Vėliau rašė ir stambesnius kūrinius, bet nespausdino, perrašinėjo ir tobulino, spaudai atidavė tik išėjęs į pensiją. Proza – daugiausia beletrizuoti vaikystės ir Pirmojo pasaulinio karo laikų atsiminimai, dominuoja socialinė tematika.

Bibliografija
-------------

* 1957 m. „Maištininkas", apsakymų rinkinys;
* 1958 m. „Sermėgiaus sūnus", apysaka;
* 1958 m. „Žygyje", karo vaizdeliai;
* 1959 m. „Kielytė", apysaka;
* 1960 m. „Senelės laivas", pasakojimų, legendų ir padavimų knyga vaikams.

Išnašos
-------

1. 1 2 3
| **Ignas Gaška** |
| --- |
| Gimė | Rusija 1891 m. spalio 2 d.Diržiai, Šiaulių apskritis |
| Mirė | 1973 m. balandžio 6 d. (81 metai)Lietuva Vilnius |
|  |
| Veikla | komunistinis veikėjas |
| Partija | 1918 m. LKP / SSKP |

**Ignas Gaška** (1891 m. spalio 2 d. Diržiuose, Šiaulių apskritis – 1973 m. balandžio 6 d. Vilniuje) – Lietuvos komunistinis veikėjas.

Biografija
----------

1909–1912 m. mokėsi privačiai Mintaujoje, baigė gimnazijos 4 klases. 1915–1918 m. mokytojavo Biržų, Šiaulių apskričių pradžios mokyklose. 1918–1940 m. spalio mėn. priklausė LKP, vėliau SSKP narys. 1919 m. vadovavo ginkluotam komunistų būriui, kovojusiam prieš kuriamą Lietuvos valdžią. Stojo į Raudonąją armiją, jos politinis darbuotojas, su ja pasitraukė iš Lietuvos.

1920 m. balandžio mėn. atsiųstas į Lietuvą nelegalią komunistinę veiklą plėtojo Kaune, Šiauliuose. Kuopininkas. 1923–1927 m. ir 1930–1933 m. už antivalstybinę veiklą kalintas. 1926–1927 m. vadovavo LKP Mažeikių, Panevėžio organizacijoms. 1928–1930 m. studijavo Maskvos partinėje mokykloje. Kurį laiką buvo LKP CK, CK sekretoriato ir politinio biuro narys. Periodinių leidinių 1921–1922 m. „Darbininkų atstovas", 1930 m. „Tiesa" redaktorius. 1935–1936 m. užsienio darbininkų leidyklos Maskvoje lietuvių sekcijos vedėjas.

Sovietams okupavus Lietuvą 1941 m. kovo-birželio mėn. Kaune, 1942 m. liepos – 1944 m. lapkričio mėn. Maskvoje – LSSR valstybinės leidyklos direktorius. 1944–1949 m. LSSR Leidyklų ir poligrafijos pramonės valdybos prie LSSR MT viršininkas. 1949–1959 m. LSSR užsienio reikalų ministras. 1949–1960 m. LKP CK narys. 1947–1963 m. LSSR Aukščiausiosios Tarybos deputatas.

Bibliografija
-------------

* Kovų augintiniai. – Vilnius: Vaga, 1965. – 201 p.
* Raštai: atsiminimai. – Vilnius: Mintis, 1981. – 288 p.

Įvertinimas
-----------

* 1965 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Romas Šarmaitis. *Ignas Gaška*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 582
2. ↑  *Ignas Gaška*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 449 psl.
|  |
| --- |
| ICY |
|  
ICY 1986 m. Eurovizijoje |
| Biografija |
| Kilmė | Islandijos vėliava Islandija |
| Žanrai | pop, lengvasis rokas |
| Kūrinių kalbos | islandų |
| Aktyvumo metai | 1986 |
| Nariai |
| Pálmi Gunnarsson  Helga Möller  Eiríkur Hauksson |

**„ICY"** – Islandijos vokalinis trio, kurį sudarė Pálmi Gunnarsson, Helga Möller ir Eiríkur Hauksson. Grupė buvo sukurta specialiai 1986 m. „Eurovizijos" dainų konkursui. Jame „ICY" su daina „Gleðibankinn" (liet. *Džiaugsmo saugykla*) surinko 19 taškų ir užėmė 16 vietą tarp 20 dalyvių.

Nepaisant to, kad grupė buvo suburta tik vienam pasirodymui, buvę trio nariai vėliau sėkmingai tęsė solines karjeras. Vienas iš trio narių Eiríkur Hauksson vėliau (nors ir ne itin sėkmingai) dalyvavo „Eurovizijos" konkurse: 1991 metais kaip grupės Just 4 Fun narys ir 2007 m. kaip solistas. Kitiems nariams patekti į konkursą mažiau pasisekė – Helga ir Pálmi kelis kartus dalyvavo Islandijos nacionaliniame atrankos konkurse į „Euroviziją", tačiau nesėkmingai.

Nuorodos
--------

* Daina *Gleðibankinn*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**–** |  **Islandijos atstovai Eurovizijoje**1986 | Po to:**Halla Margrét  *„Hægt og hljótt"*** |
**Ignalinos rajono savivaldybės taryba** – Ignalinos rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1995 m. kovo 25 d.

Teisinis pagrindas
------------------

Rinkimai įvyko vadovaujantis 1992 m. spalio 25 d. Konstitucijos nuostatomis, 1994 m. liepos 7 d. naujuoju Vietos savivaldos įstatymu ir nauju 1994 m. liepos 7 d. savivaldybių tarybų rinkimų įstatymu. Be to, 1994 m. liepos 19 d. priimtas Lietuvos Respublikos teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymas.

Lietuvos Respublikos administraciniais vienetais tapo apskritys ir savivaldybės, gyvenamosios vietovės suskirstytos į miesto ir kaimo gyvenamąsias vietoves. Panaikintos savivaldybių pakopos, miesto gyvenamosioms vietovėms priskirti miestai, kaimo gyvenamosioms vietovėms – miesteliai ir kaimai. Savivaldybė sudaroma iš gyvenamųjų vietovių. Jos teritorija gali būti skirstoma į seniūnijų aptarnaujamas teritorijas. Iki 25 sumažintas Ignalinos rajono savivaldybės tarybos narių skaičius, meras tapo ir atstovaujamosios, ir vykdomosios valdžios galva.

Rinkimai
--------

### Rinkimuose dalyvavusios partijos

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Sąrašo Nr**. | **Partijos pavadinimas** | **Paduota balsų** | **Gauta mandatų** |
| 10 | Tėvynės sąjunga (Lietuvos konservatoriai) (TSLK) | 2615 | **7** |
| 13 | Lietuvos valstiečių partija (LVP) | 2251 | **6** |
| 2 | Lietuvos krikščionių demokratų partija (LKDP) | 1862 | **5** |
| 4 | Lietuvos demokratinė darbo partija (LDDP) | 1797 | **4** |
| 15 | Lietuvos socialdemokratų partija (LSDP) | 1054 | **3** |
| 11 | Lietuvos lenkų rinkimų akcija | 388 | 0 |
|

### Tarybos nariai

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Vardas, pavardė** | **Partija** | **Vieta sąraše** | **Pastabos** |
| Vytautas Gimžauskas | TSLK | 1 |  |
| Leonas Krasauskas | TSLK | 2 |  |
| Bronius Raupelis | TSLK | 3 |  |
| Rita Dilienė | TSLK | 4 |  |
| Lina Bukauskienė | TSLK | 5 |  |
| Angelija Kolelienė | TSLK | 6 |  |
| Antanas Lagunavičius | TSLK | 7 |  |
| Henrikas Šiaudinis | LVP | 1 |  |
| Bronis Ropė | LVP | 2 |  |
| Juozas Adamavičius | LVP | 3 | iki 1996 m. gegužės 2 d. |
| Valė Šukelienė | LVP | 4 | iki 1995 m. birželio 22 d. |
| Alfredas Telyčėnas | LVP | 5 |  |
| Juozas Repšys | LVP | 6 | iki 1995 m. liepos 20 d. |
| Rimantas Pakalka | LVP | 7 | nuo 1995 m. birželio 22 d. |
| Rimantas Mačys | LVP | 8 | nuo 1995 m. liepos 20 d. |
| Juozas Velička | LVP | 9 | nuo 1996 m. gegužės 2 d. |
| Benediktas Jasiulionis | LKDP | 1 |  |
| Arūnas Domininkas Grabažis | LKDP | 2 |  |
| Jonas Ramanauskas | LKDP | 3 |  |
| Agota Ramutė Rimšelienė | LKDP | 4 |  |
| Benediktas Alfonsas Puodžiūnas | LKDP | 5 |  |
| Alfonsas Švirinas | LDDP | 1 |  |
| Vytautas Andriuška | LDDP | 2 |  |
| Vilius Cibulskas | LDDP | 3 |  |
| Vincentas Vytautas Cicėnas | LDDP | 4 |  |
| Zigmas Kšivickas | LSDP | 1 |  |
| Povilas Šiušis | LSDP | 2 |  |
| Nadežda Badokienė | LSDP | 3 |  |
|

Veikla
------

Rajono meru išrinktas Bronis Ropė, jo pavaduotoju Henrikas Šiaudinis. Savivaldybės administratoriumi paskirtas Algimantas Ribokas.

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2007-01-27 iš Wayback Machine projekto.
| Žibininkų kapinynas |
| --- |
|  |
| 

Žibininkų kapinynasŽibininkų kapinynas

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°57′19″š. pl. 21°08′51″r. ilg.﻿ / ﻿55.955392°š. pl. 21.147627°r. ilg.﻿ / 55.955392; 21.147627Koordinatės: 55°57′19″š. pl. 21°08′51″r. ilg.﻿ / ﻿55.955392°š. pl. 21.147627°r. ilg.﻿ / 55.955392; 21.147627 |

 |
| Vieta | Kretingos rajonas |
| Seniūnija | Kretingos seniūnija |
| Plotas | 0,45 ha |
| Naudotas | IX–XII a. |
| Žvalgytas | 1950, 1959, 1982, 1992 |
| Tirtas | 2000 m. |

**Žibininkų kapinynas** (registrinis kultūros paveldo objektas: unikalus kodas – 5265; senas kultūros paminklo sąrašo Nr. AR547) – kapinynas Kretingos rajono savivaldybės vakarinėje dalyje, Žibininkų kaime (Kretingos seniūnija), Dimitravo miške, Žibos dešiniajame krante.

Istorija
--------

1935 m. į Kauno miesto muziejų iš Žibininkų pateko XI-XII a. archeologinių senienų. Iš jų išliko tik X-XI a. kuršiška žalvarinė pasaginė segė žvaigždiniais galais, kuri dabar saugoma Nacionaliniame M. K. Čiurliono muziejuje. 

1972 m. kapinynas paskelbtas respublikinės reikšmės archeologijos paminklu (AR547), o 2005 m. – registriniu kultūros paveldo objektu. 
Saugomos teritorijos dydis – 0,45 ha

Tyrimai
-------

1950 m. žvalgė Lietuvos mokslų akademijos Lietuvos istorijos instituto archeologinė ekspedicija (tyrimų vadovas Adolfas Tautavičius), 1959 m. – Kretingos kraštotyros muziejaus vyr. mokslinis bendradarbis Juozas Mickevičius, 1982 m. – Mokslinė metodinė kultūros paminklų apsaugos taryba (tyrimų vadovas Romas Olišauskas), 1992 m. – Lietuvos kultūros paveldo mokslinis centras (tyrimų vadovas Vilnius Morkūnas). 

2000 m. tyrinėjo Kretingos muziejaus ir Vilniaus universiteto archeologinė ekspedicija (tyrimų vadovas Julius Kanarskas). Saugomoje teritorijoje buvo ištirtas 21 m² plotas. Archeologinių radinių, kapaviečių ar kultūrinio sluoksnio pėdsakų nerasta. Nustatyta, kad pirminis žemės paviršius užneštas 70-75 cm storio smėlingos žemės sluoksnio.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Adolfas Tautavičius. I-XIII a. pilkapynai ir senkapiai. – Lietuvos TSR archeologijos atlasas, t. 3. Vilnius, 1977, p. 126, nr. 826
2. ↑  Lietuvių liaudies menas. Senovės lietuvių papuošalai, kn. 1. Vilnius, 1958, iliustr. nr. 439
3. ↑  Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas. Vilnius, 1973, p. 139, nr. 547
4. ↑  Senkapis su IX-XII m. e. a. kp.
5. ↑  Julius Kanarskas. Žvalgomieji archeologijos paminklų tyrinėjimai Kretingos ir Skuodo rajonuose. – Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2001, p. 190-191
| **Ignas Kaupas** |
| --- |
|  |
| Alkos rinktinės kupos vado I. Kaupo kapas |
| Gimė | 1920 m. |
| Mirė | 1948 m. liepos 12 d. (~30 metų)Ersla, Mosėdžio vls. Kretingos apskr. |
| Tėvas | Jurgis Kaupas |
|  |
| Veikla | Lietuvos partizanas |
| Pareigos | Alkos rinktinės kuopos (grupės) vadas |

**Ignas Kaupas** (slap. *Žaibas*, 1920 m. – 1948 m. liepos 12 d. Erslos k. Mosėdžio vls. Kretingos apskr.) – Lietuvos partizanas, Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos Alkos rinktinės kuopos (grupės) vadas.

Biografija
----------

Valstietis, Mažųjų Rūšupių k. Skuodo vls. Kretingos apskr. ūkininkas. Lietuvos laisvės armijos Žemaičių apygardos partizanas, Alkos rinktinės kuopos (grupės) vadas.

Žuvo 1948 m. liepos 12 d. kartu su Alkos rinktinės vado pavaduotoju Pranu Liutiku-*Bizūnu*, jo broliu Adolfu Liutiku-*Plienu*, partizanais Silvestru Skurvydu-*Žvaigžde* ir Stanislovu Zadausku-*Perkūnu* Erslos kaime, Mosėdžio vls. Kretingos apskr. patekęs į MGB Mažeikių apskrities skyriaus stribų ir MGB vidaus kariuomenės 32-ojo šaulių pulko surengtą pasalą.

Palaidoti buvo Erslos miške. 1990 m. birželio 30 d. palaikai perlaidoti Narvydžių kapinių partizanų kape.

Vardas įamžinimas
-----------------

Atminimas įamžintas Narvydžių (Skuodo) kapinėse 1991 m. pastatytame paminkluose žuvusiems partizanams atminti.

* Narvydžių paminklas partizanamsNarvydžių paminklas partizanams
* Alkos rinktinės partizanų kapo antkapinė plokštėAlkos rinktinės partizanų kapo antkapinė plokštė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vakarų Lietuvos partizanų sritis: Kęstučio, Prisikėlimo, Žemaičių apygardos: Atlasas. – Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras, 2010. – P. 184
2. ↑  Atmintis: Paminklai, atmintinos vietos ir statiniai: Klaipėdos apskritis, Skuodo rajono savivaldybė. – Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

BMW M20 – išilgo 6-cilindrų variklio blokas

**I6** (angl. *Inline-6*) – 6 cilindrų vidaus degimo variklis, kurio visi cilindrai sumontuoti išilgai palei karterį. Variklio cilindrai gali būti vertikalioje padėtyje arba pakreipti atitinkamų laipsnių kampu. Dažniausiai šie varikliai būna 2-5 litrų darbinio tūrio.

Lyginant su šiuo metu populiaresne V6 architektūra, I6 varikliai yra primityvesni, pigesni bei lengviau subalansuojami, tačiau yra ilgesni. Šių variklių gabaritai nekėlė didelės problemos senesniuose galiniais ratais varomuose automobiliuose, tačiau yra per dideli daugeliui šiuolaikiniu kompaktiškesnių priekiniais ratais varomų automobilių, ypač kai jų varikliai dažniausiai montuojami šonu (iš kairės į dešinę), todėl daugelis gamintojų pastaraisiais metais perėjo prie V6 variklių.

Pirmas I6 variklis buvo pagamintas 1903 m. Nyderlandų kompanijos Spyker. Šiuolaikinius I6 variklius naudoja BMW, Volvo bei General Motors.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVidaus degimo varikliai |
| --- |
|  |
| 
I4 · I6 · V6 · V8 · V10 · V12 · Žvaigždinis variklis |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Alchemilla vulgaris** |
| --- |
| Šlaitinė rasakila (Alchemilla vulgaris)Šlaitinė rasakila (*Alchemilla vulgaris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Erškėtiniai  *( Rosaceae)* |
| Gentis: | Rasakila  *( Alchemilla)* |
| Rūšis: | Šlaitinė rasakila  *( Alchemilla vulgaris)* |

 |

**Šlaitinė rasakila** (*Alchemilla vulgaris*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos, rasakilų (*Alchemilla*) genties daugiametis augalas.

Tai gelsvai ar melsvai žalias, 5–30 centimetrų aukščio žolinis augalas. Šlaitinė rasakila auga pievose, šlaituose, ganyklose, miškuose, krūmuose ir dirvonuose. Šis augalas plačiai paplitęs visoje Lietuvos teritorijoje. Rasakilos žydi gegužės – spalio mėnesiais.

Rasakilos preparatais patariama gydyti lėtinį žarnyno gleivinės uždegimą, išorines ir vidines opas, slogą, konjunktyvitą, ginekologines ligas bei votis. Paprastosios rasakilos preparatai taip pat gerina apetitą.

Anksčiau rasakilos arbata buvo gydoma mažakraujystė, cukraligė, vandenligė, dizenterija, gastritas, drugys, reumatas ir aterosklerozė.

Augalo požymiai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Šlaitinė rasakila** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
„Bang" 1987 m.
**„Bang"** buvo graikų pop muzikos grupė, gyvavusi 1987–1991 metais.

Duetas „Bang" susikūrė 1987 metais narių Thanos Kalliris ir Vasilis Dertilis. Thanos buvo vokalistas, o Vassilis – pritariantysis vokalistas ir grojo klavišiniais. 1987 metais Bang varžėsi graikų atrankoje į 1987 m. „Eurovizijos" dainų konkursą Belgijoje. Jų daina „Stop" surinkusi 51 tašką užėmė pirmą vietą.

„Eurovizijoje" daina „Stop" gavo 64 taškus ir užėmė 10 vietą tarp 22 kitų dalyvavusių dainų.

Iki 1991 m. duetas išleido tris albumus. Daina „Holding my Heart" pateko į topus JAV, o video klipas buvo įrašytas Holivude. Singlas „You’re the One" sulaukė populiarumo Jungtinėje Karalystėje.

1992 metais Thanos pradėjo solinę karjerą, 10-ame dešimtmetyje sulaukęs didžiausio populiarumo.

Diskografija
------------

* 1987: *Bang – The Album*
* 1990: *Clockwise*
* 1991: *Kane to Lathos*

Nuorodos
--------

* Bang svetainėje *discogs.com*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Takis Biniaris  *„Miazoume"*** |  **Graikijos atstovai Eurovizijoje**1987 | Po to:**Afroditi Frida  *„Clown"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Kilmingųjų titulai |
| --- |
| Šis straipsnis yra serijos**Kilmingųjų titulai** dalis

---

 |
| 
Monarchai
* Imperatorius | Kaizeris
Caras 
Karalius | Konungas 
Didysis kunigaikštis

 |
| 
Tituluoti kilmingieji
* Kunigaikštis | Princas | Hercogas | Jarlas 
Markgrafas | Markizas
Landgrafas
Grafas | Erlas
Vikontas
Baronas | Freiheras
Baronetas

 |
| 
Neapibrėžtos padėties
* Burggrafas | Bojarinas  Šatelenas | Edleris |

 |
| Ž • A • R |

**Gospodaris** (*господар*, *hospodar*, *gospodar* – slavų kilmės žodis, reiškiantis „valdovą") – XIV–XIX a. Moldavijos ir Valachijos kunigaikštysčių valdovų titulas. Neoficialiai naudotas ir kaip Lietuvos didžiųjų kunigaikščių titulas. Prilyginamas kunigaikščio titului.

Istorija
--------

Slavų raštuose nuo XV a. iki 1866 m. Moldavijos ir Valachijos kunigaikštysčių valdovai buvo vadinami tiek *gospodariais*, tiek *vaivadomis*.
  
Rumunų dokumentuose vietoj gospodario titulo naudojo titulą *domnas* (iš lot. *dominus*). Prieš XIX a. daug osmanų imperijos vasalų turėjo šį titulą. Tvirtėjant rumunų nepriklausomybei gospodario titulą išstūmė titulas *domnitorius*.

Iki osmanų įsigalėjimo Moldavijoje valdė Mušatinų dinastija, kurios pradininkas buvo gospodaris Petras I Mušatas. Inauguracija į gospodarius būdavo iš dviejų dalių:

* išrinkimo (vykdavo lauke)
* karūnacija (vykdavo metropolijos bažnyčioje).

Gospodaris nuolat nešiojo karūną, buvo visos šalies savininkas ir turėjo neribotas teises į savo pavaldinius, buvo kariuomenės vyriausiasis vadas, aukščiausiasis teisėjas. Tik gospodarius turėjo teisę paskelbti karą ir/ar pasirašyti taiko sutartį.

Moldaviją ėmus valdyti osmanams, Moldavijos sostas tapo pardavimo ir pirkimo objektu. Gospodarių sostą ėmė užiminėti žymių bojarinų giminių atstovai, kartais – ir svetimšaliai. 1711–1821 m. Moldaviją valdė tik graikai iš Konstantinopolio priemiesčio Fanaro, todėl visas tas laikotarpis dar vadinamas *Fanariotų režimu*.

Nuo 1859 m. kai susijungė Moldavijos ir Valachijos kunigaikštystės, iki 1881 m. popiežiui paskelbus Rumunijos karalystę, išlaikė dalinį suverenitetą.

Iš gospodarių kilusios Rusijos kunigaikščių giminės
---------------------------------------------------

Rusija Balkanuose visada būdavo Turkijos priešininkė ir Moldavijos bei Valachijos sąjungininku. Daug moldavų kilmingųjų išvažiuodavo į Rusiją ir stodavo tarnauti Rusijos valdovams. Rusijoje Rusijos kunigaikščių titulus turėjo kelios giminės, iš kurių buvo kilę ankstesnių laikų gospodariai:

* Dabižos (rumun. *Dabija*)
* Kantakuzenai (rumun. *Cantacuzino; gr*)
* Kantemirai
* Maurokordatai (rumun. *Mavrocordat*; gr. Μαυροκορδάτος)
* Muruziai (gr. Μαυροκορδάτος).

Dukų ir Sturdzų giminės Rusijos kunigaikščių titulų neturėjo.