| Romučių piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Romučių piliakalnisRomučių piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°02′57.6″ š. pl. 22°53′36.7″ r. ilg.﻿ / ﻿56.049333°š. pl. 22.893528°r. ilg.﻿ / 56.049333; 22.893528Koordinatės: 56°02′57.6″ š. pl. 22°53′36.7″ r. ilg.﻿ / ﻿56.049333°š. pl. 22.893528°r. ilg.﻿ / 56.049333; 22.893528 |

 |
| Vieta | Šiaulių rajonas |
| Seniūnija | Kuršėnų kaimiškoji seniūnija |
| Aukštis | 6-10 m |
| Plotas | 35x20 m |
| Naudotas | I tūkstantmetis - XIII a. |
| Žvalgytas | 1972 |
| Tirtas | 2002 m. |
| Registro Nr. | A671KP / 23890, 23891, 3283 / AR1003 |

**Romučių piliakalnis su gyvenviete**, *Papalskių piliakalnis, Gojelis* (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A671KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1003) – piliakalnis Šiaulių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Papalskių kaimo, Kuršėnų kaimiškoji seniūnija. Pasiekiamas iš plento (115) Kuršėnai – Papilė Romučiuose pasukus į kairę pietvakarių kryptimi, už 900 m pasukus į dešinę šiaurės vakarų kryptimi ir paėjus 150 m palauke – yra už Srauto upelio.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Ventos dešiniajame krante, santakoje su Upiuku. Aikštelė keturkampė, pailga pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi, 35x20 m dydžio. Jos šiaurės vakarų krašte supiltas 25 m ilgio, 2,5 m aukščio, 24 m pločio pylimas, kurio išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 11 m pločio, 0,5 m gylio griovį. Pietiniame šlaite, 3,6 m žemiau aikštelės yra 13 m ilgio, 10 m pločio terasa. 2 m žemiau jos iškastas 3 m pločio, 0,2 m gylio griovys, už kurio supiltas 0,2 m aukščio, 8 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 6-10 m aukščio.

Piliakalnis apardytas jame XIX a. – XX a. pradžioje buvusių kapinių (ant pylimo tebestovi kryžiai ir mūrinė koplytėlė), pietinis šlaitas - keliuko. Aikštelė dirvonuoja, šiaurinė dalis apaugusi gyvatvorėmis, šlaitai apaugę lapuočiais, krūmų pomiškis iškirstas.

Šiaurės vakarų ir pietryčių papėdėse, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 2002 m. kurioje rastas 10 cm storio XI a. – XIII a. kultūrinis sluoksnis su žiesta keramika ir gyvulių kaulais.

Tyrimai
-------

Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1972 m. atliko Mokslinės metodinės kultūros paminklų apsaugos tarybos archeologai. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu - XIII a.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Papilės piliakalnis 10 km  Rekčių piliakalnis 3 km | Lokavos piliakalnis 35 km | Žagarės piliakalnis 41 km  Pilkalnio piliakalnis 8 km |  |
| Buožėnų piliakalnis 46 km  Buišų piliakalnis 24 km |  | Luponių piliakalnis 19 km  Jurgaičių piliakalnis 33 km |
| Biržuvėnų piliakalnis 32 km  Šatrija 24 km | Šilėnų piliakalnis 3 km  Kalniškių piliakalnis (Šaukėnai) 19 km | Kurtuvėnų piliakalnis 22 km  Bubių piliakalnis 25 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑   Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 146 (Nr. 639)

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m. p 66.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V. 1973, p.174
* Bronius Dakanis. Šiaulių miesto ir rajono archeologijos paminklų žvalgymas // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1990 ir 1991 metais. Vilnius, 1992. T. I, p. 101.

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai