| Serbijos Respublikaserb. *Република Србија**Republika Srbija*
 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Serbijos vėliava | Serbijos herbas |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Teisusis Dievas" |
| Serbija žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | serbų |
| **Sostinė** | Belgradas |
| **Didžiausias miestas** | Belgradas |
| **Valstybės vadovai** • Prezidentas • Ministras pirmininkas |  Aleksandar VučićIvica Dačić |
| **Plotas**  • Iš viso   • % vandens |   88 361 km²77 474 km2 (111) 0,13 % |
| **Gyventojų**   • 2020  • Tankis |  Mažėjimas 6 926 705 (105)89 žm./km2 (95) |
| **BVP**  • Iš viso  • BVP gyventojui | 2020Didėjimas 52 mlrd. $ (84)Didėjimas 7 497 $ (75) |
| **Valiuta** | Serbijos dinaras (RSD) |
| **Laiko juosta** • Vasaros laikas | UTC+1 (CET) UTC+2 (CEST) |
| **Nepriklausomybė** Paskelbta | Nuo Serbijos ir Juodkalnijos 2006 m. birželio 5 d. |
| **Interneto kodas** | .rs.срб |
| **Šalies tel. kodas** | +381 |

**Serbija** (serb. *Србија* = *Srbija*), oficialiai **Serbijos Respublika** (serb. *Република Србија* = *Republika Srbija*) – Balkanų respublika centrinėje ir pietryčių Europoje. Ribojasi su Vengrija šiaurėje, Rumunija šiaurės rytuose, Bulgarija pietryčiuose, Šiaurės Makedonija pietuose, Kroatija ir Bosnija ir Hercegovina vakaruose bei Juodkalnija pietvakariuose. Serbija taip pat reiškia pretenzijas į sieną su Albanija per ginčijamą Kosovo teritoriją.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos istorija*.
Serbų gentys valstybę suformavo VII a. XI a. jie įkūrė Duklijos karalystę. 1346 m. Stefanas Dušanas sujungė serbų ir aplinkines žemes į Serbijos Imperiją. 1389 m. po Kosovo mūšio imperiją užkariavo turkai osmanai. Dėl Belgrado žemių net 70 metų vyko karai tarp turkų ir vengrų, pasibaigę Osmanų imperijos pergale. Visu okupacijos laikotarpiu vyko serbų sukilimai, kurie buvo žiauriai malšinami. Okupacijos laikotarpiu išplito islamas ir nuo serbų tautos atsiskyrė bosniai. 1815 m. Serbijai pavyko sudaryti Serbijos kunigaikštystę. 1848 m. austrų valdoma serbų dalis sukūrė Serbų Vojvodinos autonomiją. 1878 m. Berlyno sutartis garantavo Serbijai visišką nepriklausomybę, tačiau neleido sujungti visų savo žemių. Dalį žemių pasiliko Austrija. Dėl to 1912 – 1913 m. kilo Balkanų karai, tai buvo viena iš I pasaulinio karo priežasčių. 

1914 m. bosnis Gavrilas Principas nušovė Austrijos sosto įpėdinį Francą Ferdinandą ir pradėjo I pasaulinį karą. Austrija-Vengrija paskelbė karą Serbijai. Netrukus į jį įsijungė ir kitos Europos valstybės. Karo metu Serbija neteko 1,264 mln. gyventojų. 1918 m. Serbija kartu su Juodkalnija suformavo Serbų, Kroatų ir Slovėnų karalystę, kuri nuo 1929 m. pervadinta į Jugoslavijos karalystę. II pasaulinio karo metu buvo okupuota Nacistinės Vokietijos. Buvo 1945 m. performuotos į Jugoslavijos SFR centrine respublika. 1992 m. žlugus Jugoslavijos SFR su Juodkalnija sudarė Jugoslavijos federaciją. Serbai, bandydami išlaikyti slavų žemes įsivėlė į karus su Bosnija ir Hercegovina ir Kroatija. 1998 m. dalyvavo kariniame konflikte su Kosovu, kuris bandė atsiskirti. 2000 m. nuverstas karus sukėlęs autoritarinis serbų vadovas Slobodanas Miloševičius. 2003 m. šalis pervadinta į Serbiją ir Juodkalniją.

Nepriklausoma Serbijos valstybė susidarė iš Serbijos ir Juodkalnijos federacijos, 2006 m. birželio 3 d. Juodkalnijai paskelbus nepriklausomybę.

Politinė sistema
----------------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos politinė sistema*.
Pirmasis Serbijos respublikos premjeras Zoranas Džindžičius buvo nužudytas 2003 m. kovo 12 d. Dabartinė Serbijos ministrė pirmininkė yra Ana Brnabič, o dabartinis Serbijos prezidentas – Aleksandras Vučičius.

Serbijos parlamentą sudaro 250 parlamentarų. Per 2016 m. rugpjūčio mėn. rinkimus į parlamentą pateko septynios partijos. Vyriausybę sudaro dvidešimt ministrų. 3 ministrai yra be portfelio ir vienas atsakingas už Europos integraciją.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Serbijos administracinis suskirstymas
Serbijos peizažas
XV a. Manasijos vienuolynas
*Pagrindinis straipsnis – Serbijos administracinis suskirstymas*.
Serbijos Respublika padalinta į 29 apygardas (*округ*) ir atskirą statusą turintį Belgrado miestą. Rajonai padalinti į apylinkes (*oпштина*).

Į šalies sudėtį taip pat įeina du autonominiai kraštai (*покрајина*):

* Kosovas (administruojamas JTO), sudarytas iš 5 apygardų ir 30 apylinkių, sostinė Priština,
* Voivodina, sudaryta iš 7 apygardų ir 46 apylinkių, sostinė Novi Sadas.

Likusi Serbijos dalis dažnai vadinama Vidurio Serbija.

Geografija
----------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos geografija*.
Serbija išsidėsčiusi Balkanų pusiasalyje ir Panonijoje. Serbija yra Rytų, Pietų ir Centrinės Europos kryžkelėje. Šiaurėje ribojasi su Vengrija, šiaurės rytuose – su Rumunija, pietryčiuose – su Bulgarija, pietuose – su Makedonija, pietvakariuose – su Kosovu ir Juodkalnija, vakaruose – su Bosnija ir Hercegovina, šiaurės vakaruose – su Kroatija. Šalies teritorija driekiasi Dinarų, Rodopų, Stara Planinos, Karpatų kalnai. Visa šiaurinė dalis yra Panonijos lygumoje. Aukščiausios šalies viršukalnės yra Kosove (Djeravica, 2656 m). Centrinės Serbijos aukščiausia vieta – 2159 m (Midzoro k.). 

Panoniją nuo Balkanų atskiria šiauriniu pakraščiu tekanti Dunojaus upė. Į jį įteka intakai: Sava, Tisa, Drava, ir per visą Serbiją pratekanti Didžioji Morava. Šalyje gausu ežerų, tačiau jie visi nėra dideli. Kalnuose išplitę karstiniai reiškiniai.

Šalyje klimatas labai įvairus. Kalnuose žiemos šaltos ir atšiaurios, lygumose švelnesnės. Vasaros, išskyrus pačias aukštikalnes, šiltos. Pavėjiniuose kalnų šlaituose kritulių iškrinta daug, tačiau Panonijos šiaurėje vasarą dažnos sausros. 

### Miestai

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos miestai*.
Didžiausi Serbijos miestai (2002 m.):

* Belgradas – 1273,6 tūkst.
* Novi Sadas – 215,6
* Priština – 155,5
* Nišas – 194,8
* Kragujevacas – 147,5
* Subotica – 99,5
* Prizrenas – 92,3

Ekonomika
---------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos ekonomika*.
Serbijos ūkis pagrįstas įvairiomis pramonės, žemės ūkio ir paslaugų sferos šakomis. Šalis patyrė didelių nuostolių dėl karų ir ekonominių sankcijų. Nuvertus Slobodano Miloševičiaus režimą šalies ekonomika pradėjo augti daug sparčiau. Pagrindiniu prekybiniu partneriu tapo ES. 2006 m. Serbijos BVP buvo 47,77 mlrd. $, o BVP/1 gyv. 5713 $.

Demografija
-----------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos demografija*.
Serbijoje gyvena beveik 7,4 mln. gyventojų. 2002 m. tautinė sudėtis buvo tokia (be Kosovo): 82,86 % – serbai, 3,91 % – vengrai (daugiausia Vojvodinoje), 1,82 % – bosniai, 1,44 % – čigonai, 1,08 % – „jugoslavai", 9,79 % – kiti (albanai, rumunai, bulgarai, kroatai, makedonai, slovakai ir kt.). 85 % gyventojų – ortodoksai. Taip pat nemažai yra katalikų (5,5 %), musulmonų (3,2 %), protestantų (1,1 %). Raštingumas Europos mastu žemas – 96,4 %. Vid. gyvenimo trukmė – 74 metai.

Kultūra
-------

*Pagrindinis straipsnis – Serbijos kultūra*.
Serbų kultūra – viena labiausiai įvairialypių Europoje. Pradžioje ją formavo Romos imperija ir Bizantija, vėliau slavai, turkai, čigonai. Serbų kultūrai didelę įtaką padarė konservatyvi stačiatikių bažnyčia. 

Serbai, kaip ir kiti Balkanų gyventojai, garsėja savo muzikalumu. Serbijoje išsaugoti tradiciniai, rytietiškų (ypač turkiškų) motyvų turintys ritmai. Ryški romų muzikos įtaka. Netgi daugelyje pop dainų skamba dainingos tradicinės melodijos. Šalis turi daug garsių trimitininkų, iš kurių bene žymiausias – Bobanas Markovičius. Pagal liaudies melodijas kompozicijas kuria garsusis kompozitorius Goranas Bregovičius. Net šaltojo karo metais Jugoslavija dalyvaudavo Eurovizijos dainų konkursuose. 1989 m. konkurse grupė Riva užėmė 1 vietą, 2004 m. Željko Joksimovičius 2 vietą, 2007 m. Marija Šerifovič - 1 vietą.

Serbija nuo seno garsėja, kaip puiki sporto (ypač krepšinio ir futbolo) mokykla. Šalies komandos laimėjo garbingus apdovanojimus įvairiose aukšto rango varžybose. Tačiau pastaruoju metu tiek Serbijos vyrų futbolo rinktinė, tiek Serbijos vyrų krepšinio rinktinė aukštų rezultatų nepasiekia.

Serbijos šventės
----------------

| Data | Šventė | Serbų kalba |
| --- | --- | --- |
| Sausio 1 d. ir Sausio 2 d. | Naujieji Metai | Nova godina / Нова година |
| Sausio 7 d. | Stačiatikių Kalėdos | božić / Божић |
| Sausio 27 d. | Šv. Savos diena | Dan Svetog Save / Дан Светог Саве |
| Vasario 15 d. | Konstitucijos diena ir Serbijos Armijos diena | Dan državnosti i Dan Vojske Srbije / Дан државности и Дан Војске Србије |
| Balandžio 2 d. (2010) m. | Didysis Penktadienis | Veliki petak / Велики петак |
| Balandžio 3 d. (2010) m. | Didysis Šeštadienis | Velika subota / Велика субота |
| Balandžio 4 d. (2010) m. | Velykos | Vaskrs / Васкрс |
| Balandžio 5 d. (2010) m. | Didysis Pirmadienis | Veliki ponedeljak / Велики понедељак |
| Gegužės 1 d. ir Gegužės 2 d. | Darbo diena | Praznik rada / Празник рада |
| Gegužės 9 d. | Pergalės diena | Dan pobede / Дан победе |
| Birželio 28 d. | Šv. Vitaus diena | Vidovdan / Видовдан |

Kita informacija
----------------

* Serbijos ryšiai
* Serbijos transportas
* Serbijos karinės pajėgos
* Serbijos tarptautiniai santykiai

Pastabos
--------

1. ↑  (su Kosovu)
2. ↑  (be Kosovo)
3. ↑  (be Kosovo)
4. ↑  (be Kosovo)
5. ↑  (be Kosovo)
6. ↑  Kosovo politinis statusas yra ginčijamas. 2008 m. vienašališkai paskelbusį nepriklausomybę nuo Serbijos, Kosovą kaip nepriklausomą valstybę oficialiai pripažino 97 JT valstybės narės (kitos 15 tam tikru momentu ją pripažino, bet vėliau atšaukė pripažinimą). Tuo tarpu Serbija ir toliau pretenduoja į Kosovą kaip į savo suverenios teritorijos dalį.

Išnašos
-------

1. ↑  „The World Factbook: Serbia". Central Intelligence Agency. 20 June 2014. Nuoroda tikrinta 18 December 2014.
2. ↑  „PBC stats". *stat.gov.rs*. 2020.
3. 1 2  „World Economic Outlook Database, October 2020". *IMF.org*. International Monetary Fund. Nuoroda tikrinta 16 December 2020.[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Serbija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Serbija**

* Serbijos prezidento svetainė Archyvuota kopija 2006-10-11 iš Wayback Machine projekto.
* Serbijos valstybinis bankas Archyvuota kopija 2006-12-13 iš Wayback Machine projekto.
* Serbijos radijas
* Serbijos turizmo organizacija Archyvuota kopija 2008-02-14 iš Wayback Machine projekto.
* Serbijos vyriausybė Archyvuota kopija 2006-12-06 iš Wayback Machine projekto.
* Statistikos departamentas Archyvuota kopija 2008-03-02 iš Wayback Machine projekto.
* Nacionalinė Asamblėja Archyvuota kopija 2009-10-10 iš Wayback Machine projekto.
* Naujienų portalas

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠalių sąrašas | Europa |
| --- |
|  |
| 
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė | Juodkalnija | Kazachstanas | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Šiaurės Makedonija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikano Miestas | Vengrija | Vokietija |
|  |
| 
**Kiti politiniai vienetai**: Abchazija | Azorai | Arcachas | Čečėnija | Džersis | Gernsis | Gibraltaras | Farerų salos | Kosovas | Padniestrė | Pietų Osetija | Sylendas | Svalbardas |

 |