|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

| Balis*Bali* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8)------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** | Indonezijos vėliava Indonezija |
| **Administracinis centras** | Denpasaras |
| **Gubernatorius** | Dewa Made Beratha |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 4 317 404 |
| **Plotas** | 5 780 km² |
| **Tankumas** (2020) | 747 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | BalisVikiteka |

**Balis** (indonez. *Bali*) – Indonezijos sala ir provincija, esanti tarp Javos ir Lomboko salos, priklausanti Mažosioms Sundos saloms. Administracinis centras – pietinėje salos dalyje esantis Denpasaras.

Geografija
----------

Balio paplūdimys
Salos ilgis 153 km, plotis 112 km, ji tėra tik 3,2 km nutolusi nuo Javos salos. Aukščiausias taškas – *Agungo* ugnikalnis (3148 m, aktyvus 1963−64 m. atsinaujino aktyvumas 2017 m.). Prieš 30 000 metų *Baturo* ugnikalnio išsiveržimas buvo vienas galingiausių žmonijos istorijoje.

Į rytus nuo Balio salos eina Voliso linija.

Salas supa koraliniai rifai.

Klimatas karštas, vasaros lietingos.

Ekonomika
---------

Derlingose, vulkaninėse uolienose, pritaikius dirbtinį drėkinimą gerai auga ryžiai, kava, cukranendrės, tabakas. Svarbus turizmo vaidmuo.

Istorija
--------

| Malajų salyno regionaiBalis |
| --- |
|  |
| Šalis | Indonezija |
| Tautos | baliečiai |
|  |
| Malajai, Javiečiai, Sundai, Ačehas, Lampongai, Minangkabau, Balis, Brunėjus, Kalimantanas, Gova, Molukai, Filipinai*batakai, dajakai, papuasai* |

Balio sala, nepaisant jos mažumo, Malajų salyno istorijoje visada buvo atskiras kultūrinis ir politinis vienetas, saugojęs savo nepriklausomybę ir savitą identitetą.

### Ankstyvosios valstybės

Žmonės į Balio salą atkeliavo iš Azijos žemyno, spėjama, apie 2500 m. pr. m. e.; apie 100 m. pr. m. e. – atvykėliai iš Indijos. 913 m. užfiksuotas pavadinimas *Balidwipa* (sanskrito kalboje „Dwipa" – 'krantas', 'šalis').

### Paskutinis hinduizmo avanpostas

Madžapadhito imperija, kilusi iš Javos, suvienijo visą Malajų salyną, ir 1343 m. prijungė Balį. Maždaug apie 1500 m. vis labiau įsigalint islamui, imperija silpo. Visuotinė islamizacija sukėlė hinduizmo kultūros propaguotojų migracijas iš Javos. Dauguma jų kėlėsi į gretimą Balį. Tokiu būdu Balis liko vienintele neislamizuota sala salyne, ir šią kultūrą jis išsaugojo iki šiol.

### Kolonizacija

1597 m. saloje netoli Kutos išsilaipino olandas Kornelis de Hutmanas (*Cornelis de Houtman*), nors 1585 m. salą jau buvo pasiekę portugalai. Saloje esančios karalystės priešinosi olandų kolonizacijai. Olandai pasitelkė sasakus iš gretimos Lomboko salos, nukariavo salos šiaurę bei rytus, po to – Badungą pietuose. Ilgiausiai priešinosi Tabanano, Karangasemo ir Gianjaro (*Gianyar*) karalystės.

Antrojo pasaulinio karo metu salą trumpam okupavo japonai, po to – vėl olandai. 1946 buvo numalšintas sukilimas prieš olandus (dabar tarptautins Balio oro uostas vadinamas žuvusio sukilimo lyderio *Ngurah Rai* vardu).

### Nepriklausoma Indonezija

1950 m. Balis įėjo į Indonezijos sudėtį.

Demografija
-----------

Saloje gyvena maždaug 3,1 mln. gyventojų. Vyraujančios tautos: baliečiai, javiečiai, madūriečiai. Kalbos – baliečių ir indoneziečių.

Pasiskirstymas pagal religijas:

* hinduizmas (93,18 %), islamas (4,79 %), krikščionybė (1,38 %), budizmas (0,64 %).

Šaltiniai
---------

1. ↑  INDONESIA: Urban Population of Cities // Provinces, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| Indonezijos provincijos |  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **Sumatra:** | Ačehas | Šiaurės Sumatra | Vakarų Sumatra | Benkulus | Riau | Riau salos | Džambis | Pietų Sumatra | Lampungas | Banka-Belitungas |
| **Java:** | Džakarta | Vakarų Java | Bantenas | Centrinė Java | Džokjakarta | Rytų Java |
| **Kalimantanas:** | Vakarų Kalimantanas | Centrinis Kalimantanas | Pietų Kalimantanas | Rytų Kalimantanas | Šiaurės Kalimantanas |
| **Mažosios Sundos salos:** | Balis | Vakarų Nusa Tengara | Rytų Nusa Tengara |
| **Sulavesis:** | Vakarų Sulavesis | Šiaurės Sulavesis | Centrinis Sulavesis | Pietų Sulavesis | Pietryčių Sulavesis | Gorontalas |
| **Molukų salos irNaujoji Gvinėja:** | Molukai | Šiaurės Molukai | Vakarų Irian Džaja | Papua |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Indonezijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Borobuduro šventyklos kompleksas (1991) · Komodo nacionalinis parkas (1991) · Prambanano šventyklos kompleksas (1991) · Udžung Kulono nacionalinis parkas (1991) · Sangirano urvinio žmogaus vietovė (1996) · Lorenco nacionalinis parkas (1999) · Sumatros atogrąžų džiunglių paveldas (Leuserio kalno, Kerinčio–Seblato, Pietų Barisano kalnų nacionaliniai parkai) (2004) · Balio provincijos kultūrinis kraštovaizdis: Subak sistema kaip Tri Hita Karana filosofijos pavyzdys (2012) · Ombilino kalnakasybos paveldas Savahlunte (2019) | Indonezijos vėliavaIndonezijos vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Vajango lėlių teatras (2008) · Keris (2008) · **Indonezijos batika** (2009) · Anklungas (2010) · *Samano šokis* (2011) · *Nokenas, tradicinis Papua pintas krepšys* (2012) |

 |