recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jørgen Ingmann
**Jørgen Ingmann** (1925 m. balandžio 26 d. - 2015 m. kovo 21 d.) buvo danų muzikantas iš Kopenhagos, Danijos.

5–6 XX a. dešimtmečiuose dirbo su džiazo smuikininku Svend Asmussen.

Šeštojo dešimtmečio pabaigoje atlikėjas pasivadino *Jørgen Ingmann & His Guitar*. Šiuo sceniniu vardu 1961-aisiais įrašė dainą „Apache", kuri buvo populiari Kanadoje, JAV ir Vokietijoje.

1956 metais vedė dainininkę Grethe Ingmann, su kuria buvo dueto „Grethe og Jørgen Ingmann" nariai, o netrukus tapo populiarūs Skandinavijos šalyse. Po pergalės *Dansk Melodi Grand Prix* konkurse 1963 metais, duetas atstovavo Danijai 1963 m. „Eurovizijos" dainų konkurse, kur su daina Dansevise užėmė pirmą vietą. Su Grethe muzikantas išsiskyrė 1975 metais.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jørgen Ingmann** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Daina *Dansevise*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Prancūzija Isabelle Aubret  *„Un premier amour"*** |  **Eurovizijos dainų konkurso nugalėtojas  (su Grethe Ingmann)**1963 | Po to:**Italija Gigliola Cinquetti  *„Non ho l'età"*** |
| Prieš tai:**Ellen Winther  *„Vuggevise"*** |  **Danijos atstovas Eurovizijoje  (su Grethe Ingmann)**1963 | Po to:**Bjørn Tidmand  *„Sangen om dig"*** |
**Rimgaudas Juzikėnas** (g. 1945 m. birželio 1 d. Panevėžyje) – liaudies instrumentų orkestro ir choro dirigentas.

Biografija
----------

1959–1963 m. Panevėžio muzikos technikume mokėsi groti birbyne (dėst. V. Stasiškis). Nuo 1963 m. neakivaizdiniu būdu Lietuvos valstybinėje konservatorijoje kurį laiką studijavo birbynę (dėst. P. Samuitis), o 1969–1974 m. – choro dirigavimą (vyr. dėst. Hermano Perelšteino klasė).

1964–1969 m. – Geležių (Panevėžio raj.) kultūros namų mišriojo choro vadovas ir vidurinės mokyklos muzikos mokytojas. 1965–1971 m. – Panevėžio linų kombinato dainų ir šokių liaudies ansamblio meno vadovas. Kolektyvą parengė 1970 m. respublikinei dainų šventei, su juo nemažai koncertavo. 1969–1973 m. – Panevėžio kultūros rūmų meno vadovas. 1973–1977 m. – Respublikinių profsąjungų meno saviveiklos namų Muzikos skyriaus vedėjas Vilniuje, suorganizavo chorvedžiams seminarų ir kursų ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje, Estijoje.

1978–1986 m. – Kulautuvos (Kauno raj.) zoninių kultūros namų moterų choro vadovas – parengė jį 1980 ir 1985 m. respublikinėms dainų šventėms, 1981 m. tarprajoniniame moterų chorų konkurse su juo pelnė pirmąją vietą.

Nuo 1977 m. – Raudondvario kultūros namų mišriojo choro vadovas – paruošė jį 1980, 1985 m. respublikinėms dainų šventėms, 1990 m. – Lietuvos tautinei dainų šventei, 1994 m. – I ir 1998 m. – II Pasaulio lietuvių dainų šventėms Kaune ir Vilniuje. Choras pirmųjų ir kitų prizinių vietų pelnė Juozo Naujalio konkursuose Raudondvaryje, pirmąją vietą laimėjo ir 1980 m. respublikinės dainų šventės konkurse. Chorą išmokė per 100 įvairių kūrinių ir surengė daug koncertų Lietuvos rajonuose. 1990 m. Lietuvos tautinei dainų šventei parengė ir Kauno Juliaus Janonio popieriaus fabriko mišrųjį chorą.

Nuo 1990 m. – Kauno vilnos akcinės bendrovės „Drobė" mišriojo choro vadovas, paruošė jį 1998 m. II Pasaulio lietuvių dainų šventei Vilniuje. R. Juzikėnas – Kauno miesto ir rajono dainų švenčių dirigentas ir vyr. dirigentas.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Enneacanthus gloriosus** |
| --- |
| Melsvadėmis saulešeris (Enneacanthus obesus)Melsvadėmis saulešeris(*Enneacanthus obesus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Kaulinės žuvys  *( Osteichthyes)* |
| Klasė: | Stipinpelekės žuvys  *( Actinopterygii)* |
| Būrys: | Ešeržuvės  *( Perciformes)* |
| Šeima: | Ausytieji ešeriai  *( Centrarchidae)* |
| Gentis: | Briliantiniai saulešeriai  *( Enneacanthus)* |
| Rūšis: | Melsvadėmis saulešeris  *( Enneacanthus gloriosus)* |

 |

**Melsvadėmis saulešeris**, sin. *mėlyntaškė saulėžuvė* (lot. *Enneacanthus gloriosus*, angl. *Bluespotted sunfish*) – ausytųjų ešerių (*Centrarchidae*) šeimos gėlavandenė žuvis.

Sidabriškai žėrinti žuvis su spindinčiais mėlynais taškais. Kūnas iki 9,5 cm ilgio. Laikosi būryje, išskyrus dauginimosi laikotarpį; tuomet patinai gina teritoriją ir būna labai agresyvūs.

Akvariumuose laikoma nuo 1900-ųjų pradžios, tačiau niekada netapo populiari tropinius akvariumus turinčių savininkų tarpe, nes jai reikia šalto vandens. Akvariumas turi būti erdvus, gausiai apsodintas šaltavandeniais augalais, su daugybe slėptuvių ir rupaus smėlio arba smulkaus žvyro dugnu. Tinkamiausias neutralus arba kiek šarmingas, vidutinio kietumo vanduo. Temperatūros ribos: 10-22 °C. Veisiasi sėkmingiau, kai iki 15 cm pažeminamas vandens lygis. Ikrus išleidžia į patino iškastą duobutę grunte. Patinas gina dėtį.

Paplitęs JAV Atlanto vandenyno pakrantėse, skalaujamose Golfo srovės – nuo Niujorko į pietus iki Floridos.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Melsvadėmis saulešeris** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Naujasis kursas** (angl. '**New Deal'**) JAV prezidento Franklino Ruzvelto 1933-1939 metais įvesta ekonominė-visuomeninė reformų programa. Šių reformų tikslas buvo Didžiosios depresijos metu spręsti iškilusias ūkines problemas, kurios milijonus amerikiečių paliko be darbo, o ūkis buvo degraduojantis. Buvo nuspręsta, kad nesikišant reikės ilgai laukti ir vyriausybės intervencijos, todėl naujasis kursas yra būtinas norint stabilizuoti ir vadovauti ekonomikai. 

'Naujasis kursas' rėmėsi vyriausybės intervencija. Buvo įvestos bedarbių pašalpos, viešieji darbai, iš federalinio biudžeto finansuojamas verslas. Buvo teisiškai reguliuojamas verslas, žemės ūkis ir bankų veikla. Be to, buvo įvedami mechanizmai stimuliuojantys naujų darbo vietų kūrimąsi. Dėl Naujojo kurso politikos Ruzveltas tapo populiarus tarp JAV gyventojų, dėl to jis laimėjo JAV prezidento rinkimus keturis kartus iš eilės (1932 m. 1936 m. 1940 m. ir 1944 m.), tai rekordas tarp JAV prezidentų.

1935 m. įvestas *Social Security Act*, pagal kurį buvo galima gauti pensiją ir visuomeninę pagalbą.

#### Intervencijos šalininkų argumentai

Asmenys nepasitikintis laisvąja rinka argumentuoja, kad Naujasis kursas nebuvo geras žingsnis, nes žlugimas buvo toks gilus, kad net didelė intervencija negalėjo padėti pataisyti blogybių, kurios atsirado dėl ūkio nestabilumo.

#### Laisvosios rinkos šalininkų argumentai

Laisvosios rinkos šalininkai sako, kad krizė atsirado ir pagilėjo dėl valstybės kišimosi. Pagrindinis Naujojo kurso politikos šalininkų argumentas, tai įmonių išlaikymo išlaidų padidėjimas. Dėl to investavimas ir naujų darbuotojų įdarbinimas buvo labai apsunkintas. Naujojo kurso politika parodė, kad savaime ekonomika atsistatytų per ilgesnį laikotarpį.
WASP-16 b ir Jupiterio dydžių palyginimas
**WASP-16 b** – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę WASP-16, esančią Mergelės žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 678,1 šviesmečio (207,9 parseko).

WASP-16 b yra karštojo Jupiterio tipo dujinė milžinė. Planetos masė siekia 0,855 Jupiterio masės (~272 karto masyvesnė už Žemę), o spindulys – 1,008 Jupiterio spindulio. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per maždaug 3,12 paros, jos orbitos didysis pusašis yra 0,0421 av, o ekscentricitetas – 0,0. WASP-16 b pusiausvyros temperatūra – 1160 K.

Apie WASP-16 b atradimą pranešta 2009 m. Planeta aptikta „SuperWASP" projekto, taikant tranzitų metodą. Tai vienintelė WASP-16 sistemoje atrasta planeta.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Lister, Timothy A; et al. (2009-08-03). „WASP-16b: A new Jupiter-like planet transiting a southern solar analog". *The Astrophysical Journal* **709**: 159–167. Bibcode:2010ApJ...709..159A. arXiv:0908.1553. doi:10.1088/0004-637X/709/1/159.
2. 1 2 3  „WASP-16 b". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-04-13.
3. ↑  „WASP-16 b". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-04-13.
4. ↑  „WASP-16 b". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-04-13.
5. ↑  „Planet WASP-16 b". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-04-13.
| Keokukasangl. *Keokuk* |
| --- |
| *Misisipės upės užtvanka* |
|  |
| 

KeokukasKeokukas

40°24′09″ š. pl. 91°23′40″ v. ilg.﻿ / ﻿40.40250°š. pl. 91.39444°r. ilg.﻿ / 40.40250; 91.39444﻿ (Keokukas)Koordinatės: 40°24′09″ š. pl. 91°23′40″ v. ilg.﻿ / ﻿40.40250°š. pl. 91.39444°r. ilg.﻿ / 40.40250; 91.39444﻿ (Keokukas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Ajova Ajova |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 10 780  |
| **Plotas** | 27,41 km² |
| **Tankumas** (2010) | 393 žm./km² |
| **Altitudė** | 174 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Keokukas |

**Keokukas** (angl. *Keokuk*) – miestas JAV, Ajovos valstijoje. Kartu su Fort Madisonu yra Li apygardos administracinis centras. 2010 m. gyventojų surašymo duomenimis, turi 10,7 tūkst. gyventojų. Miestas pavadintas indėnų saukų tautos vado Keokuko garbei. Miestas įsikūręs pačiuose valstijos pietryčiuose, Di Moino ir Misisipės upių santakoje, taip pat čia susikerta 61, 136 ir 218 JAV plentai.

Istorija
--------

Po Juodojo vanago karo 1832 m. gyvenvietė tapo žinoma kaip Keokukas. Miestelio statusas suteiktas 1847 m. gruodžio 13 d. 1853 m. Keokukas buvo vienas iš mormonų žygio į vakarus apsistojimų centrų; daugiau kaip 2000 mormonų pražygiavo pro miestelį. 1913 m. ant Misisipės upės buvo įrengta užtvanka. Keokuko gyventojų sk. 1930 m. pasiekė 15 106.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jenson, Andrew. *Encyclopedia History of The Church of Jesus Christ of Latter-day Saints*, p. 398
2. ↑  Jensen. *Encyclopedic History*, p. 398
WD-40| Forma | Akcinė bendrovė |
| Įkurta | 1953 m. |
| Centrinė būstinė | San Diegas, Kalifornija, JAV |
| Pajamos | $300 milijonų USD (2010 m.) |
| Tinklalapis | www.wd40.com |

Aerozolinis WD-40 balionėlis
**WD-40** – amerikiečių įmonė ir žinomo aerozolinio preparato prekinis ženklas. Preparatą, 1953 m. kompanijai „Rocket Chemical Company" sukūrė Normanas Larsenas. Įmonė įsikūrusi San Diege, Kalifornijoje. Pradžioje preparatas buvo naudojamas pramonėje, kaip vandenį atstumianti priemonė, apsauganti nuo korozijos. Vėliau buvo pastebėta, kad ji plačiai pritaikoma ir buityje.

Pagal legendą, produkto formulė buvo sukurta iš keturiasdešimto mėginimo (WD-40 kaip trumpinys angl. *Water Displacement – 40th Attempt*). Produkto pagrindą sudaro skirtingi angliavandeniliai. Pirmiausia WD-40 buvo naudojamas „Convair" įmonėje, kurioje šia priemone atlikta raketų Atlas paviršiaus apsauga nuo korozijos. San Diego parduotuvių lentynose produktas pasirodė 1958 m.

Paskirtis
---------

Pagrindinis produkto ingredientas – mineralinė alyva, kuris išlieka ant bet kokio paviršiaus, sutepdamas jį ir ilgai apsaugodamas nuo drėgmės. Taip pat sudėtyje yra skirtingi lakūs angliavandeniliai, kurie mažina produkto klampumą ir leidžia jį išpurkšti kaip aerozolį. Toks būdas leidžia padengti nematomas ertmes ir įtrūkimus.

Tiksli produkto formulė iki šiol yra kruopščiai saugoma komercinė paslaptis. Produktas nepatentuotas, siekiant neatskleisti gamybos technologijos.

Saugos pase (privalomas dokumentas JAV) nurodyti tokie duomenys apie produktą:

* 50 % – vaitspiritas;
* 25 % – anglies dioksidas;
* 15 % – mineralinė alyva;
* 10 % – inertiniai ingredientai.

Be to jame nurodyta, kad produktas degus, kenksmingas nurijus ir patekęs ant odos. WD-40 neužgesinamas vandeniu. Egzistuoja legenda, kad pagrindinis WD-40 ingredietas – žuvų taukai, bet oficialus įmonės tinklalapis neigia šią informaciją.

WD-40 naudojamas automobilių dirbtuvėse, atsukant surūdijusias veržles, varžtus esant atviram sriegiui.

WD-40 įmonė
-----------

WD-40 būstinė San Diege
„Rocket Chemical Company" buvo įkurta 1953 m. 1969 m. Džonas S. Baris, tapęs jos prezidentu, pakeitė jos pavadinimą į WD-40, teigdamas, kad raketų-chemijos įmonė negamina raketų. 1973 m. įmonė tapo atvirąja bendrove, pateikdama savo akcijas NASDAQ biržai (akcijų simbolis WDFC). Paskutiniais metais WD-40 pasipildė naujais produktais, tokiais kaip „3-IN-ONE", „LAVA", „Sport Shot", „X-14" ir kitais.

Įmonės būstinė iki šiol yra San Diege, Kalifornijoje. Produkcija parduodama daugiau kaip 160-tyje pasaulio valstybių. Pajamos 2010 m. finansiniu laikotarpiu viršijo 300 mln. JAV dolerių.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  „Istorija". WD-40.
2. 1 2 3  Martin, Douglas. „John S. Barry, Main Force Behind WD-40, Dies at 84". *The New York Times*, July 22, 2009.
3. ↑
4. ↑  John Barry dies at 84; former executive made WD-40 a household name LA Times Obituary

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: WD-40** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
**Kepler-1047 c** (dar žymima **KOI-2004 c**, **KOI-2004.02**, **KIC 12154526 c**, **Gaia DR2 2133309160710350336 c**) – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę Kepler-1047, esančią Gulbės žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 2665,4 šviesmečio (817,2 parseko).

Kepler-1047 c yra uolėta Žemės tipo planeta. Jos masė siekia 0,937 Žemės masės, o spindulys – 0,99 Žemės spindulio. Apie Kepler-1047 žvaigždę ši egzoplaneta apskrieja per ~3,19 paros. Tai reiškia, jog Kepler-1047 c skrieja per arti savo žvaigždės, kad patektų į šios sistemos gyvybės zoną.

Kepler-1047 c atrasta „Kepler" kosminiu teleskopu, taikant tranzitų metodą. Apie jos ir daugelio kitų egzoplanetų atradimą pranešta 2016 m. gegužės 10 d. Be Kepler-1047 c, šioje sistemoje dar aptikta Kepler-1047 b planeta.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „Kepler-1047 c". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-09-22.
2. 1 2 3  „Kepler-1047 c". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-09-22.
3. ↑  „Kepler-1047". Universe Guide. Nuoroda tikrinta 2020-09-22.
4. 1 2  „Kepler-1047 c". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-09-22.
5. 1 2  „Planet Kepler-1047 c". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-09-22.
6. ↑  Morton, Timothy D.; et al. (2016). „False Positive Probabilities for All Kepler objects of Interest: 1284 Newly Validated Planets and 428 Likely False Positives". *The Astrophysical Journal* **822** (2): 86. Bibcode:2016ApJ...822...86M. arXiv:1605.02825. doi:10.3847/0004-637X/822/2/86.
Vikipedija Vokietijoje bus pasiekiama ne tik virtualiesiems skaitytojams
**WP 1.0** – spausdintinė vokiškos Vikipedijos versija.

Zenodot leidykla Berlyne 2006 m. pradžioje paskelbė iki 2010 gruodžio mėn. išleisianti 100 Laisvosios enciklopedijos tomų. Dukterinė Directmedia Publishing'o įmonė *Zenodot* tikisi dar šiais metais publikuoti bent du tomus.

Nuo 2007 sausio kas mėnesį pasirodys du 800 puslapių apimties tomai. Directmedia jau turi patirties, kadangi anksčiau leido Vikipediją CD ir DVD forma.

„WP 1.0" vieno tomo kaina – **14,90 eurų** (apie 52,15 lt), jei užsakoma iš anksto (transkripicijos, prenumeratos būdu), arba 18,50 eurų (perkant knygynuose). Taigi visa spausdintinė Vikipedijos versija kainuotų apie 1.500 eurų.

Šiame leidinyje bus ir lietuvių į bendrą Vikiteką įkeltų iliustracijų bei jų redaguotų tekstų.

Leidimas
--------

Vikipedijos leidimu rūpinasi 25 narių komanda – 10 profesionalių redaktorių ir 15 Vokietijos vikibendruomenės narių. Savanoriai padės peržiūrėti 350.000 straipsnių ir juos susisteminti.

Pasak leidyklos atstovės *Gertrūdos Götz*, bus kruopščiai išanalizuoti visi netikslumai, ištaisytos klaidos. Už enciklopedijos turinio kokybę ir leidybą atsakomybės ėmėsi pati Zenodot leidykla.

Giminingi projektai
-------------------

Iki šiol spausdintine versija pasirodė tik straipsniai atskiromis Vikipedijos temomis – vadinamieji Vikiskaitiniai (*WikiReader*).

Koordinatorių grupė
-------------------

* Achim Raschka (Bendruomenės atstovas)
* Vlado Erwin Jurschitza (technika)
* Kilian Kilian Kissling (platinimas)
* Stf Stefan Krause (gamyba)
* Thafki Thomas Hafki (vadyba, lektoratas)
* Gerty Gertraud Götz (ryšiai su visuomene)
| *52nd Street* |
| --- |
|  |
| Billy Joel studijinis albumas |
| Išleistas | 1978 m. spalio 13 d. |
| Įrašytas | 1978 m. liepą–rugpjūtį |
| Žanras | rokas • jazz fusion • power pop |
| Trukmė | 40:26 |
| Įrašų kompanija | Family Productions/Columbia |
| Billy Joel chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „The Stranger"  (1977) |  **„52nd Street"  (1978)** | „Glass Houses"  (1980) |

 |

**„52nd Street"** – šeštasis studijinis amerikiečių atlikėjo Billy Joel albumas, išleistas 1978 m. po sėkmingo pastarojo „The Stranger", kuriame siekė sukurti džiazo skambesį, suteikiantį albumui tai, ko neturėjo ankstesnieji. Tai pirmasis iš keturių Bilio albumų, pasiekusių aukštas pozicijas JAV Billboard sąraše, su kuriuo jis netgi laimėjo du Grammy apdovanojimus.[1] Trys dainos pateko į Top 40 JAV – „My Life" (3 vieta), „Big Shot" (14 vieta) ir „Honesty" (24 vieta).[2]

Albumas susilaukė panašaus teigiamo kritikų įvertinimo kaip ir pastarasis.

Dainų sąrašas
-------------

Visas dainas parašė Billy Joel.

#### Pirmoji pusė

1. „Big Shot" – 4:03
2. „Honesty" – 3:52
3. „My Life" – 4:44
4. „Zanzibar" – 5:13

#### Antroji pusė

1. „Stiletto" – 4:42
2. „Rosalinda's Eyes" – 4:41
3. „Half a Mile Away" – 4:08
4. „Until the Night" – 6:35
5. „52nd Street" – 2:27

Išnašos
-------

1. ↑  Grammy archyvai
2. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| „Jankių stadionas" |
| --- |
|  |
| Vieta | Niujorkas, Niujorkas, JAV |
| Pradėtas statyti | 2006 m. rugpjūčio 16 d. |
| Atidarytas | 2009 m. balandžio 3 d. |
| Savininkas | Niujorko „Yankees" |
| Paviršius | Žolė |
| Statybos kaina | 1,6 mlrd. JAV dolerių |
| Architektas | HOK Sport |
| Talpa | 52 325 |
| Lauko matmenys | Kairysis laukas – 96,9 mKairysis centras – 121,6 mCentrinis laukas – 124,3 mDešinysis centras – 117,3 mDešinysis laukas – 95,7 m |
| Švieslentė | 18 x 30,8 m |
| Nuomininkai | Niujorko „Yankees" (2009–) |

**Naujasis Jankių stadionas** (angl. *Yankee Stadium*) – beisbolo stadionas, tapęs naujaisiais beisbolo komandos Niujorko „Yankees" namais. Naujasis stadionas pastatytas kitapus gatvės nuo 1923 m. statyto Senojo Jankių stadiono. Senasis stadionas nugriautas 2009–2010 m. jį pakeitęs naujasis stadionas perėmė senojo pavadinimą. Atidarymas vyko 2009 m. balandžio 3 d. jo metu Niujorko „Yankees" žaidė prieš Čikagos „Cubs" bei nugalėjo rezultatu 7–4. Pirmosios sezono rungtynės vyko balandžio 16 d. jų metu šeimininkai pralaimėjo Klivlando „Indians" komandai rezultatu 10-2.

Oficiali statybos darbų pradžią skelbianti ceremonija įvyko 2006 m. rugpjūčio 16 d. esant 58-osioms Babe Ruth mirimo metinėms. Ceremonijoje dalyvavo dabartinis Niujorko „Yankees" komandos savininkas, Niujorko miesto meras, Niujorko valstijos gubernatorius bei kiti garsūs žmonės. Naujojo stadiono kaina siekė 1,5 mlrd. JAV dolerių, stadionas yra daugiau kaip 50 kartų brangesnis už senąjį, kurio kaina 1923 m. siekė 2,5 mln. JAV dolerių (2008 m. kursu – 31,2 mln.).

Stadiono fasadas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Naujasis Jankių stadionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Kepler-1053 b** (dar žymima **KOI-2013 b**, **KOI-2013.01**, **KIC 4056616 b**, **Gaia DR2 2052973309272223232 b**) – egzoplaneta, skriejanti apie K spektrinės klasės žvaigždę Kepler-1053, esančią Lyros žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 492,8 šviesmečio (151,1 parseko).

Kepler-1053 b – Žemės tipo planeta, jos dydis artimas Žemės dydžiui. Planetos masė siekia 0,904 Žemės masės, o spindulys – 0,98 Žemės spindulio. Apie Kepler-1053 žvaigždę ši egzoplaneta apskrieja per maždaug 2,41 paros. Kepler-1053 b skrieja per arti savo žvaigždės, kad patektų į šios sistemos gyvybės zoną.

Kepler-1053 b aptikta „Kepler" kosminiu teleskopu, taikant tranzitų metodą. Apie jos ir daugelio kitų egzoplanetų atradimą pranešta 2016 m. gegužės 10 d. Tai vienintelė Kepler-1053 sistemoje atrasta planeta (2020 m. duomenimis).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Morton, Timothy D.; et al. (2016). „False Positive Probabilities for All Kepler objects of Interest: 1284 Newly Validated Planets and 428 Likely False Positives". *The Astrophysical Journal* **822** (2): 86. Bibcode:2016ApJ...822...86M. arXiv:1605.02825. doi:10.3847/0004-637X/822/2/86.
2. 1 2 3  „Kepler-1053 b". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-09-20.
3. ↑  „Kepler-1053". Universe Guide. Nuoroda tikrinta 2020-09-20.
4. 1 2  „Kepler-1053 b". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-09-20.
5. 1 2  „Planet Kepler-1053 b". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-09-20.
6. ↑  „Kepler-1053 b". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-09-20.
| **Thomas Henry Huxley** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1825 m. gegužės 25 d.Londonas, Anglija |
| Mirė | 1895 m. birželio 29 d. (70 metų)Istbornas, Anglija |
|  |
| Veikla | Zoologas, filosofas, paleontologas |

**Tomas Henris Hakslis** (angl. *Thomas Henry Huxley*, 1825 m. gegužės 4 d. – 1895 m. birželio 29 d.) – anglų zoologas, filosofas, paleontologas. Darvinizmo populiarintojas.

Londono karališkosios draugijos narys (1851; 1871–80 sekretorius, 1883–85 prezidentas), Sankt Peterburgo mokslų akademijos užsienio korespondentas.

Biografija
----------

T. Hakslis 1825 m. gegužės 4 d. gimė Londone, JK. Tėvas – Džordžas Hakslis – matematikos mokytojas, motina – Reičel Viters. Hakslis gimė daugiavaikėje šeimoje – be jo buvo dar 7 vaikai, 2 iš kurių mirė. Iš visų likusių vaikų Tomas buvo jauniausias. 1833–1835 metais berniukas mokėsi toje pačioje mokykloje, kurioje dirbdavo jo tėvas.

1854–95 dėstė Karališkojoje kasybos mokykloje, 1863–67 – Karališkajame institute, 1863–69 – Karališkojoje chirurgijos kolegijoje, 1872 – Aberdyno universitete, o 1875–76 – Edinburgo universitete, kur 1854 metais tapo profesoriumi.

Pagrindė teiginį, kad stuburiniai turi vienodą kaukolės sandarą, įrodė, kad paukščiai kilo iš roplių.

Mirė 1895 metais Rytų Sasekse.

Apdovanojimai
-------------

* Volastono medalis;
* Koplio medalis;
* Linėjaus medalis;
* Darvino medalis;
* Poliarinės žvaigždės ordinas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Thomas Henry Huxley". *www.vle.lt*. Nuoroda tikrinta 2022-09-26.
2. 1 2 3 4 5 6 7  *Adrian Desmond.* Huxley, Thomas Henry // Oxford Dictionary of National Biography.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Oldernis**Aurigny****Aoeur'gny** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Oldernio vėliava | Oldernio herbas |
| (Išsamiau) |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė |
| **Karūnos valda** | Gernsis Gernsis |
| **Administracinis centras** | Sent Ana |
| **Oficialios kalbos** | anglų, prancūzų |
| **Prezidentas** | Stuart Trought |
| **Karalius** | Karolis III |
|  |
| **Gyventojų** () | 1 903 |
| **Plotas** | 7,8 km² |
| **Tankumas** () | 244 žm./km² |
|  |
| **Tel. kodas** | +44 1481 |
|  |
|  **Vikiteka** | OldernisVikiteka |

**Oldernis** (pranc. *Aurigny*, Oldernio tarme *Aoeur’gny*) – šiauriausia Normandijos sala. Priklauso Gernsio beilivikui, Britanijos Karūnai. Oldernis yra 4,8 km ilgio ir 2,4 km pločio. Salos plotas 7,8 km² ir yra trečia pagal dydį Normandijos salose ir antra beilivike. Nutolusi 16 km į vakarus nuo Kotanteno pusiasalio, Normandijos, 32 km į šiaurės rytus nuo Gernsio ir 97 km į pietus nuo Didžiosios Britanijos krantų.

2013 m. balandžio mėnesio duomenimis, saloje gyveno 1903 gyventojai. Saloje yra vienintelė Šv. Onos (Sent Anos) parapija, kuri apima visą salą. Taip pat yra keletas kitų gyvenviečių: Brajus (*Braye*), Krabis (*Crabby*), Londžisas (*Longis*), Manesas (*Mannez*) bei Niutaunas (*Newtown*).

Geografija
----------

Oldernis kaip ir kitos Normandijos salos pasižymi uolėta pakrante, taip pat driekiasi smėlėti paplūdimiai ir kopos. Aukščiausias salos taškas yra centrinėje plynaukštėje, iškilęs 90 m. Temperatūra ir klimatas jūrinis. Vasaros šiltesnės, nei kitose Britų salose.

Oldernis ir aplink esančios salos turtingos flora ir fauna.

Galerija
--------

* Oldernis centre ir Burhou sala dešinėjeOldernis centre ir Burhou sala dešinėje
* Šv. Onos bažnyčiaŠv. Onos bažnyčia
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Su-47** |
|  |
| Su-47 |
|  |
| Tipas | eksperimentinis naikintuvas |
| NATO kodas | Firkin |
| Kūrėjas | Suchoj |
| Pirmas skrydis | 1997 m. rugsėjo 25 d. |
| Pagaminta vnt. | 1 |

**Su-47** (rus. *Су-47 Беркут*, liet. 'kilnusis erelis') – rusų eksperimentinis viršgarsinis naikintuvas, pirmą kartą pakilęs 1997 metų rugsėjo 25 dieną. Kuriamas *Сухой* aviacijos kompanijos. NATO šalyse šis lėktuvas žinomas **Firkin** pavadinimu.

Vienas išskirtiniausių naikintuvo bruožų yra į priekį nukreipti sparnai. Ši koncepcija buvo žinoma dar nuo 1939 metų, bet praktikoje naudota vos kelis kartus. Teigiama, kad jie suteikia Su-47 ypač didelį manevringumą skrendant didžiuliu greičiu, galimybę greitai keisti taikinį ar judėjimo kryptį. Taip pat modelis pasižymi dideliu stabilumu, trumpesniu įsibėgėjimo kylant ir stabdymo nusileidžiant nuotoliu.

Iki šiol yra pagamintas tik vienas, demonstracinis lėktuvas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Suchoj Su-47** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Valdis Lukoševičius** (1929 m. kovo 25 d. Bilskėje, Smiltenės r. Latvija – 1994 m. kovo 13 d. Vilniuje), muzikos mokytojas ir chorvedys.

Biografija
----------

Mokydamasis Panevėžio berniukų gimnazijoje, kartu lankė muzikos mokyklą, kurioje mokėsi choro dirigavimo (dėst. M. Karka ir A. Belazaras). Vidurinėje mokykloje suorganizavo vyresniųjų klasių moksleivių chorą, vadovavo Mėsos kombinato mišriajam chorui.

1951–1953 Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute studijavo logiką ir psichologiją, suorganizavo Pedagogikos fakulteto mišrųjį chorą ir vokalinius ansamblius. 1978 neakivaizdiniu būdu Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos fakultetuose įgijo muzikos ir dainavimo mokytojo diplomą (diriguoti mokė S. Jareckaitė).

Kurį laiką dirbo Vilniaus miesto vaikų namuose, nuo 1953 pradėjo dėstyti muziką ir dainavimą, vadovauti vaikų ir vyresniųjų klasių moksleivių chorams Vilniaus 32-ojoje, 3-ojoje, 8-ojoje ir 11-ojoje vidurinėse mokyklose.

Nuo 1958 ištisus tris dešimtmečius dėstė muziką ir dainavimą, vadovavo vaikų ir vyresniųjų klasių moksleivių chorams bei vokaliniams ansambliams Vilniaus A. Vienuolio vidurinėje mokykloje. Choruose dainuodavo po 60-120 vaikų ir jaunimo, kurie dažnai koncertuodavo, dalyvavo radijo ir televizijos laidose, Vilniaus miesto ir respublikinėse dainų šventėse. Jaunių choras 1960, 1964 ir 1965 respublikinių dainų švenčių konkursuose laimėjo pirmąsias vietas. 1964 I respublikinei moksleivių dainų šventei parengė 100 dalyvių merginų chorą, o 1969 ir 1977 analogiškoms dainų šventėms 120 dalyvių vyresniųjų klasių mišrųjį chorą. Šis kolektyvas 1976 mokyklų chorų zoninėse varžybose pelnė antrąją vietą, dainavo 1981 moksleivių spartakiados atidarymo ir uždarymo iškilmių koncertuose. Choras pajėgė atlikti sudėtingesnius kūrinius ir meniškai juos interpretuoti. Mokykloje V. Lukoševičius įrengė pavyzdingą muzikos kabinetą, leido sienlaikraštį, organizavo susitikimus su kompozitoriais ir atlikėjais. 1975 respublikinei dainų šventei parengė Paberžės (Vilniaus r.) vidurinės mokyklos jaunių chorą. Šioje mokykloje dirbo iki mirties. V. Lukoševičius buvo Vilniaus miesto ir rajono dainų švenčių dirigentas, skaitė pranešimus respublikiniuose pedagoginiuose skaitymuose, 1964 jis buvo apdovanotas Liaudies švietimo pirmūno ženkleliu.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
| Čalomfrakiato Taipračano nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| **Koordinatės:** | 13°16′04″ š. pl. 99°33′15″ r. ilg.﻿ / ﻿13.26778°š. pl. 99.55417°r. ilg.﻿ / 13.26778; 99.55417Koordinatės: 13°16′04″ š. pl. 99°33′15″ r. ilg.﻿ / ﻿13.26778°š. pl. 99.55417°r. ilg.﻿ / 13.26778; 99.55417 |
| **Plotas:** | 384,39 km² |
| **Įkurtas:** | 2003 |

**Čalomfrakiato Taipračano nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติเฉลิมพระเกียรติไทยประจัน) – nacionalinis parkas Tailando centre, Ratčaburio provincijoje. Parkas įkurtas 2003 m. gegužės 26 d.

Vieta
-----

Parkas užima 384,39 km² plotą Fačio (Phachi) upės baseine ir apima Janghuko (Yang Huk), Pakto (Pak Tho), Suanfuengo (Suan Phueng), Banka (Ban Kha) Ratčaburio apylinkes Mianmaro pasienyje. Parkas yra 50 km į pietvakarius nuo provincijos centro Ratčaburio.

Flora ir fauna
--------------

Čalomfrakiato Taipračano parke vyrauja mišrūs lapuočių ir drėgni visžaliai miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: stambiavaisis koralmedis, kietavaisė ksilija, krausva Lagerstroemia calyculata ir daug bambukų rūšių.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, gaūras, šernas, Indinis zambaras, Himalajinis lokys, Javinis elniukas, laibaliemenės beždžionės, Malajinė civeta, Birminis kiškis, dygliatriušis ir kt.

Įžymiausios vietos
------------------

* Taipračchano (Thai Prachan) krioklys.
* Pongkratingo (Pong Krathing) karšti šaltiniai.

Išnašos
-------

1. ↑  Lagerstroemia calyculata Archyvuota kopija 2014-01-12 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2009-03-25 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
| **Valdis Kalnruozėlatv. *Valdis Kalnroze*** |
| --- |
| Gimė | 1894 m. sausio 16 d.Kuldyga |
| Mirė | 1993 m. balandžio 16 d. (99 metai)Ryga |
|  |
| Veikla | latvių tapytojas |
|  |
| Alma mater | Latvijos dailės akademija |

**Valdis Kalnruozė** (latv. *Valdis Kalnroze*, tikroji pavardė *Valdis Rīzenbergs*, 1894 m. sausio 16 d. Kuldyga – 1993 m. balandžio 16 d. Ryga) – latvių tapytojas.

Biografija
----------

1932 m. baigė Latvijos dailės akademiją, V. Purvyčio mokinys.

Kūryba
------

Nutapė lyriškų peizažų („Miestas prie upės" 1937 m. „Rudens peizažas" 1942 m. „Užutekis" 1957 m. „Dauguva" 1962 m. „Jūra" 1968 m. „Ryga" 1973 m. „Vakaras" 1977 m. „Miestelis rudenį" 1978 m.), natiurmortų („Gėlės" 1955 m. „Aguonos" 1964 m. „Rožės su citrina" 1977 m. „Žiedas" 1978 m.). Paveikslams būdingas pilkšvas, perliškai žvilgantis koloritas, pastozinė tapyba, įvairi faktūra, apibendrinti vaizdai.

Literatūra
----------

* Ināra Ņefedova. Valdis Kalnroze, Liesma, 1980.

Šaltiniai
---------

1. ↑  '**. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 224 psl.**

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Valdis Kalnruozė***
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

JAV gamybos GBU-31 bomba
JAV Grumman A-6A Intruder šturmo lėktuvas meta Mk 82 (227 kg) bombas Vietnamo kare.
**Aviacinė bomba** – sprogmuo, metamas iš orlaivio. Ji sudaryta iš aptakaus korpuso, kuris pripildytas užtaiso (sprogstamųjų, padegamųjų, nuodingųjų ir kt. medžiagų), aerodinaminių plokštumų (stabilizatoriaus, valdomų plokštumų valdomosiose ir koreguojamosiose bombose), balistinio žiedo, sprogdiklio, stabdymo įtaiso (turi tik iš nedidelio aukščio mėtomos aviacinės bombos), valdymo sistemos (valdomosios ir koreguojamosios). Aviacinėse bombose naudojami kontaktiniai, distanciniai ir nekontaktiniai sprogdikliai. Stabdymo įtaisas – parašiutas, raketinis variklis, skėtinis stabilizatorius.

Istorija
--------

Pirmą kartą aviacinėmis bombomis bombardavo Italijos aviacija 1911 m. per Italijos ir Turkijos karą. 

Nepriklausomos Lietuvos (1919-1940) karo aviacija buvo ginkluota skeveldrinėmis bei ardomosiomis bombomis. Pirmą kartą aviacinę bomba panaudota 1919 m. gegužės 28 d. (prieš Daugpilyje ir jo priemiesčio Gryvos fronte įsitvirtinusius bolševikus). Ypač daug aviacinių bombų numesta per I pasaulinį karą, bombarduota per Korėjos, Vietnamo karus, taip pat Afganistane bei Čečėnijoje.

Klasifikacija
-------------

Pagal paskirtį bombos skirstomos į pagrindines (skirtos taikiniams naikinti – ardomosios, skeveldrinės ardomosios, betonmušės, prieštankinės, šarvamušės, padegamosios, giluminės bombos), ir pagalbines (šviečiamosios, dūminės, signalinės, imitacinės, mokomosios ir kt). Pagal užtaiso pobūdį aviacinės bombos būna sprogstamosios, padegamosios, cheminės (su kovinės nuodingosios medžiagos užtaisu), mišriosios (skeveldrinės cheminės) ir branduolinės (atominės, termobranduolinės bombos). Pagal valdymo bei sklendimo būdą aviacinės bombos būna laisvakritės (nevaldomosios), koreguojamosios (sklendimą valdymo sistema koreguoja aerodinaminiais paviršiais) ir valdomosios (lazerinėmis, televizinėmis ir kt. sistemomis).

Valdomosios aviacinės bombos gali nusklęsti nuo 5 iki 65 kilometrų ir pataikyti į taikinį 3-5 m tikslumu. Pagal masę (kalibrą) aviacinės bombos skirstomos į mažo kalibro, vidutinio kalibro ir didelio kalibro. Bombos gali būti pavienės ir kasetinės. Kasetinė aviacinė bomba – plonasienė kasetė, kurioje yra daug mažakalibrių bei aviacinių minų (skeveldrinių, betonmušių, prieštankinių ir kt.). Jos paskleidžiamos išmetant kasetes iš skrendančio lėktuvo, kartais paskleidžiamos iš lėktuve įtaisytų bombų konteinerių.

Ardomosioms priskiriamos erdvinio sprogimo bombos. Jai sprogstant, disperguojantis užtaisas ore paskleidžia viršuje esantį skystų angliavandenilių užtaisą. Šio užtaiso smulkių lašelių mišinys su oru sudaro sprogų debesį, kurį susprogdina specialus užtaisas.

Skeveldrinės aviacinės bombos skirtos žmonėms, lengvai šarvuotoms transporto priemonėms, artilerijos pabūklams, automobiliams, nutūpusiems orlaiviams pažeisti.
  
Betonmušės aviacinės bombos skirtos gelžbetoninėms slėptuvėms bei aerodromų kilimo ir tūpimo takams griauti.
| Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas |
| --- |
|  |
| 

Čanakalės 1915-ųjų metų tiltasČanakalės 1915-ųjų metų tiltas

40°20′24″ š. pl. 26°38′10″ r. ilg.﻿ / ﻿40.34000°š. pl. 26.63611°r. ilg.﻿ / 40.34000; 26.63611﻿ (Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas)Koordinatės: 40°20′24″ š. pl. 26°38′10″ r. ilg.﻿ / ﻿40.34000°š. pl. 26.63611°r. ilg.﻿ / 40.34000; 26.63611﻿ (Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas) |
|  |
| **Vieta** | Čanakalės ilas, Turkijos vėliava Turkija |
| **Kerta** | Dardanelų sąsiaurį |
| **Ilgis** | 4608 m |
| **Plotis** | 45,06 m |
| **Aukštis** | 334 m |
| **Pastatytas** | 2022 m. |
| **Konstrukcija** | kabantis tiltas |
| **Kainavo** | 2,5 mlrd. € |

**Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas** (turk. *1915 Çanakkale Köprüsü*) arba ***Dardanelų tiltas*** (*Çanakkale Boğaz Köprüsü*) – kabantis tiltas šiaurės vakarų Turkijoje, Čanakalės ile, piečiau Lapsekio ir Gelibolu miestų. Nutiestas per Dardanelų sąsiaurį ir jungia Europą su Azija. Tiltas statytas 2017–2022 m. o oficialiai atidarytas 2022 m. vasario 26 d. Pavadintas „1915-ųjų" metų vardu pagal tais metais Dardaneluose įvykusį I pasaulinio karo jūrų mūšį, kuriame Osmanai nugalėjo jungtines britų ir prancūzų pajėgas.

Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas tapo ilgiausiu kabančiu tiltu pasaulyje – jis aplenkė ligtol ilgiausią, 1998 m. statytą Akašio Kaikio tiltą Japonijoje. Ilgiausias Čanakalės tilto tarpas tarp ramtų – 2023 m, bendras ilgis – 4608 m, plotis – 45,06 m, paties tilto konstrukcijos aukštis – 334 m, didžiausias tarpas po tiltu – 70 m.

Tiltą suprojektavo tarptautinis konsorciumas „COWI A/S" ir Pietų Korėjos kompanija „Pyunghwa Engineering Consultants", o pastatė Pietų Korėjos ir Turkijos rangovai. Statybos darbai kainavo ~2,5 mlrd. eurų.

Čanakalės 1915-ųjų metų tiltas yra Kynali–Balykesiro plento dalis, ir jungia Rytų Trakiją su Mažąja Azija. Tai pirmasis tiltas per Dardanelus ir šeštoji jungtis tarp europinės ir azijinės Turkijos dalių (anksčiau pastatyti 3 tiltai ir du tuneliai per Bosforą).

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Canakkale 1915 Bridge". *Road Traffic Technology*.
2. ↑  Turkey opens record-breaking bridge between Europe and Asia, *CNN travel*
3. ↑  „Turkey builds massive bridge linking Europe and Asia". *AP NEWS*.
4. ↑  „Groundbreaking ceremony for bridge over Dardanelles to take place on March 18". *Hürriyet Daily News*.
Geoportal.lt|  |
|  
Ekranvaizdis: Saugomų teritorijų žemėlapis (fragmentas) |
| URL | www.geoportal.lt |
| Tipas | erdvinės informacijos portalas |
| Registracija | nebūtina |
| Kalba(-os) | lietuvių, anglų |
| Savininkas | VĮ „GIS-Centras" |
| Startavo | 2009 m. |
| Dabartinė būklė | aktyvus |
| Vieta | Vilnius |

**Geoportal.lt** – Lietuvos erdvinės informacijos portalas, teikiantis profesionalias interneto GIS ir kartografijos paslaugas valstybės ir kitoms institucijoms ir įstaigoms, gyventojams. Naudotojai vienoje vietoje, pageidaujamu formatu pasiekia valstybės erdvinius duomenis, jų pagrindu sukurtas elektronines paslaugos bei žemėlapius. Pateikiami oficialūs Lietuvos teritorijos erdviniai duomenys. Tarptautinių ekspertų vertinimu, valstybinė informacinė sistema geoportal.lt yra vienas inovatyviausių nacionalinių tokio tipo portalų Europoje.

Portalą administruoja VĮ Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centras „GIS-Centras". Portalo kūrimo pradžia – 2009 m. Valstybės informacinėje sistemoje geoportal.lt šiuo metu 38 organizacijos teikia 289 erdvinių duomenų rinkinių peržiūros ir parsisiuntimo paslaugas. Per 2014 m. 9 organizacijos pradėjo naudoti 54 specializuotas geoportal.lt paslaugas, iš viso jų teikiama daugiau kaip 90.

Žemėlapių naršyklė
------------------

Viena lankomiausių geoportal.lt vietų - žemėlapių naršyklė (*geoportal.lt/map/*). Portalo lankytojai gali ieškoti, peržiūrėti ir parsisiųsti norimais formatais įvairius žemėlapius, ortofotografinius vaizdus, juos palyginti, matuoti ir gautus duomenis analizuoti. Dauguma sistemoje siūlomų paslaugų yra nemokamos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuva su geoportal.lt pirmauja Europoje Archyvuota kopija 2017-08-14 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Geoportal.lt – vienas inovatyviausių visoje Europoje Archyvuota kopija 2017-08-14 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* *Facebook* profilis
* International Encyclopedia of Geography. Geoportals. 2893
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Ogiva Veseksietė** |
| --- |
| Vakarų Frankijos karalienė |
|  |
| Ogiva Veseksietė su sūnumi Liudviku IV |
| Vesekso dinastija |
| Gimė | 902 m. |
| Mirė | 955 m. (~53 metai) |
| Tėvas | Edvardas I Vyresnysis |
| Motina | Elflida |
| Sutuoktinis (-ė) | Karolis III Naivusis, Herbertas III Vermandua |
| Vakarų Frankijos karalienė |
| Valdė | 919 m. - 922 m. (~3 metai) |
| Pirmtakas | Frederona |
| Įpėdinis | Beatričė de Vermandua |
|  |
|  **Vikiteka** | Ogiva Veseksietė |

**Ogiva Veseksietė** (angl. *Eadgifu, Edgifu, Edgiva, Ogive*, s. angl. *Ēadgifu*; 902 m. – po 955 m.) – Vakarų Prancūzijos karalystės karalienė 919–922 metais, Prancūzijos karaliaus Karolio III Naiviojo žmona.

Biografija
----------

Ogiva gimė Vesekse 902 metais. Ji buvo Anglijos karaliaus Edvardo I Vyresniojo ir jo antros žmonos Elflidos dukra, karaliaus Alfredo Didžiojo anūkė.

Vedybos
-------

919 metais Ogiva tapo antrąja Prancūzijos karaliaus Karolio III Naiviojo žmona, po jo pirmosios žmonos Frederunos mirties 917 metais.

Pabėgimas į Angliją
-------------------

922 metais Karolis III buvo nuverstas, o kitais metais jį suėmė grafas Gerbertas II de Vermandua, valdančio karaliaus sąjungininkas. 923 metais dėl savo sūnaus Liudviko IV Ogiva išsivežė jį į Angliją, kur jis liko iki 936 metų, kada jį iškvietė atgal į Prancūziją, kad būtų paskelbtas karaliumi. Ogiva jį lydėjo.

Šeima ir vaikai
---------------

* Nuo 919 m. Karolio III Naiviojo, Prancūzijos karaliaus (898–922 m.), žmona. Vaikai:
	+ Liudvikas IV, Prancūzijos karalius.
* Nuo 951 m. Gerberto III Vermandua (apie 927–982 m.), Omua grafo, žmona. Vaikų nesusilaukė.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prieš tai:**Frederona** | **Vakarų Frankijos karalienė**919 – 922 | Po to:**Beatričė de Vermandua** |
**Jakovas Ginzburgas** (1900 m. rugsėjo 10 d. Žemutinis Naugardas – 1963 m. gruodžio 20 d. Vilnius) – Lietuvos pianistas, pedagogas.

Biografija
----------

Brolis Grigorijus Ginzburgas. Baigęs Maskvos konservatorijos A. Goldenveizerio klasę ir aspirantūrą 1930–1945 m. joje dėstė. Nuo 1945 m. gyveno Vilniuje. 1945–1949 m. Vilniaus konservatorijos dėstytojas, 1946–1949 m. Specialiojo fortepijono katedros vedėjas, Teorijos ir kompozicijos fakulteto dekanas, nuo 1949 m. – Lietuvos konservatorijos dėstytojas. Nuo 1946 m. profesorius.

Kūryba
------

Koncertavo kaip solistas ir su broliu Grigorijumi. Repertuarą sudarė kūriniai, kuriuose parašė Liudvigas van Bethovenas, Johanas Bramsas, Frederikas Šopenas, Edvardas Grygas, Ferencas Listas, Sergejus Rachmaninovas ir kt. Pirmasis skambino kai kuriuos Čiurlionio preliudus, redagavo lietuvių kompozitorių (Vytautas Barkauskas, Vitolis Baumilas, Algimantas Bražinskas, Jurgis Gaižauskas, Leonas Povilaitis) kūrinius fortepijonui. 1947 m. su S. Vainiūnu pirmą kartą atliko jo rapsodiją dviem fortepijonams ir orkestrui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ona Juozapaitienė. *Jakovas Ginzburgas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 689 psl.
Old Navy|  |
| Pramonė | mažmeninė prekyba |
| Įkurta | 1994 m. |
| Centrinė būstinė | Jungtinės Amerikos Valstijos San Franciskas, JAV |
| Vietų skaičius | 1022 parduotuvės (2014) |
| Produkcija | drabužiai, aksesuarai |
| Pajamos | Didėjimas 6,257 mlrd. JAV dol. (2014) |
| Holdingas | „Gap Inc." |
| Tinklalapis | www.oldnavy.com |

**„Old Navy"** – amerikiečių drabužių parduotuvių tinklas, įkurtas 1994 m. ir priklausantis tarptautinei mažmeninės prekybos kompanijai „Gap Inc.". Bendrovė turi kiek daugiau nei tūkstantį parduotuvių Šiaurės Amerikoje ir Azijoje, 2013 m. pajamos siekė 6,3 mlrd. JAV dol.

Per 2013 m. pasauliniai „Old Navy" pardavimai pasiekė 6,257 mlrd. JAV dolerių, 2 % daugiau nei praėjusiais metais. Kompanijos augimas buvo mažiausias per kelerius metus, 2012 m. pajamos buvo 6,112 mlrd. (8 % daugiau), o 2011 m. – 5,674 mlrd. JAV dol. (fiksuotas 4 % augimas nei prieš tai buvusiais metais). 2014 m. vasario 1 d. kompanija turėjo 1004 parduotuves Jungtinėse Valstijose bei Kanadoje ir 18 parduotuvių keliose Azijos šalyse. Per metus parduotuvių uždaroma daugiau nei atidaroma; 2013 m. bendrovė turėjo 1010 (+1 Azijoje) parduotuvių, o 2012 m. – 1016 (tik JAV).

„Old Navy" užsiima vaikiškų, vyriškų bei moteriškų drabužių bei aksesuarų prekyba; taip pat pardavinėjamos prekės, skirtos apkūniems žmonės bei nėščiosioms. Kompanijos produkcija orientuota į vidutines pajams gaunančius amerikiečius.

Kompanija įkurta 1994 m. kaip vieno didžiausio drabužių pardavėjo „Gap Inc." dalis. Pajamos augo itin greitai, 1997 m. parduotuvių pajamos pasiekė 1 mlrd. JAV dol. o 2000 m. atidaryta 500-oji parduotuvė. 2001 m. kompanijos veikla pradedama Kanadoje. 2005 m. kompanija pradėjo sėkmingą parduotuvių atnaujinimą, 2011 m. jis buvo paspartintas, siekiant sukurti į šeimą orientuotą parduotuvių atmosferą.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Old Navy** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. 1 2  Gap Inc. > About > Brands > Old Navy Oficialus kompanijos „Gap Inc." tinklalapis. Nuoroda tikrinta 2014 m. rugpjūčio 9 d.
2. 1 2 3  „2013 Annual Report" (PDF) Archyvuota kopija 2014-07-30 iš Wayback Machine projekto. Kasmetinė kompanijos „Gap" finansinė ataskaita, 2014 m. kovo 28 d. Nuoroda tikrinta 2014 m. rugpjūčio 9 d.

Nuorodos
--------

* Oficialus „Old Navy" tinklalapis
* „Old Navy" socialiniame tinkle „Facebook"
Fenciklidinas
**Fenciklidinas** arba **PCP** (dar žinomas kaip *„Angelų dulkės"*) – blokuojantysis haliucinogenas naudotas kaip anestetikas, vėliau uždraustas dėl pašalinio narkotinio poveikio. Populiarus narkotikas JAV.

Medicinis naudojimas
--------------------

Su fenciklidinu buvo eksperimentuojama po Pirmojo pasaulinio karo, bandant jį panaudoti kaip anestetiką operacijų metu. Tačiau dėl pašalinių efektų, kaip haliucinacijos, euforija, dezorientacija, kliedesiai, bandymai buvo nutraukti. Šeštąjį dešimtmetį susidomėjimas šia medžiaga vėl išaugo ir 1963 metais ji buvo užpatentuota vienos farmacinės kompanijos kaip anestezinis medikamentas. Po poros metų PCP buvo uždrausta dėl aukščiau minėto šalutinio poveikio. 1967-aisiais fenciklidinas vėl pasirodė lentynose, tik šįkart kitu pavadinimu ir kaip veterinarinis anestetikas, tačiau netrukus vėl buvo pašalintas iš prekybos. Dėl kaupimosi riebaliniuose ir smegenų audiniuose bei šalutinio poveikio, PCP buvo visiškai uždraustas naudoti medicinoje.

Išvaizda, vartojimas, dozavimas
-------------------------------

PCP dažniausiai būna baltų kristalinių miltelių pavidalu, lengvai tirpsta alkoholyje bei vandenyje. Gatvėje parduodamas ištirpintas, spalvotomis tabletėmis arba milteliais. Dažnai maišomas su pigmentais, kad įgautų norimą spalvą. Medžiaga gali būti rūkoma, vartojama intraveniškai ar oraliniu būdu, taip pat traukiant per nosį.

PCP yra dozuojamas pagal tai, kokio efekto norima. Dozės vartojant per burną:

* Maža dozė: 3-5 miligramų
* Vidutinė dozė: 5-10 miligramų
* Didelė dozė: virš 10 miligramų

Veikimas
--------

Veikimas labai dažnai būna nenuspėjamas, kiekvieno organizmo reakcija į medžiagą ir tam tikrą jos kiekį gali būti labai skirtinga. PCP veikia centrinę nervų sistemą, taip įtakodama suvokimo funkcijų (haliucinacijos, kliedesiai, sutrikęs mąstymas), motorinių funkcijų (sutrikusi koordinacija, nevalingas akies obuolio trūkčiojimas) veikimą. Taip pat daro įtaką autonominei nervų sistemai, dėl ko pakyla pulsas, kūno temperatūra.

Maža dozė sukelia euforijos, atsipalaidavimo būseną, žmogus pasijunta tarsi būtų atsiribojęs nuo savo kūno ir jį supančios aplinkos, iškraipo jutimų signalus, taip pat žmogus gali pajausti stiprų nerimą, prarasti atmintį, pablogėti regėjimas, tapti sumišęs. Vidutinė dozė gali sukelti stiprų susijaudinimą, skausmo nejautrą, karščiavimą, seilių tekėjimą, elgesį, būdingą šizofrenija sergantiems asmenims. Suvartojus didelę dozę medžiagos, iškyla širdies smūgio, kvėpavimo sutrikimų, komos pavojus, gali ištikti mirtis.

Medžiagos poveikis, priklausomai nuo daugelio veiksnių, gali trukti labai įvairiai, tačiau dažniausiai tęsiasi nuo 4 iki 8 valandų.

Priklausomybė
-------------

Dažnai vartojant vystosi psichologinė priklausomybė, tačiau apie fizinę priklausomybę tokių duomenų nėra.

Nuorodos
--------

*
**Jakovas Kiriuščenka** (**Vosiljevičius**; g. 1929 m. rugpjūčio 5 d. Omske, Rusija) – baltarusių kilmės Lietuvos TSR veikėjas, LTSR nusipelnęs inžinierius.

Biografija
----------

Grįžęs į Lietuvą, 1946-1948 metais mokėsi ir baigė Vilniaus 4 vyrų gimnaziją, 1953 m. – Lietuvos žemės ūkio akademiją Kaune.

Nuo 1953 m. LTSR Valstybinės plano komisijos inžinierius, skyriaus viršininkas, nuo 1971 m. LTSR valstybinio materialinio techninio tiekimo komiteto pirmininkas, Vyriausybės narys. Nusipelnė aprūpinant materialiniais resursais naujai steigiamas įmones, plėtojant infrastruktūrą miestuose, rajonuose ir ypač naujai vystomuosiuose regionų centruose (aprūpinant Lietuvos liaudies ūkio miško medžiaga ir kitais materialiniais resursais; kasmet buvo įvežama per 1 mln kub. metrų medienos, todėl Respublikoje buvo kertama mažiau).

Buvo trijų šaukimų LTSR Aukščiausiosios Tarybos deputatas. Paskutiniojoje sovietinėje Aukščiausiojoje Taryboje (1985-1990 m.) buvo išrinktas į Nepriklausomybės atstatymo komisiją, kuriai teikė siūlymų, kaip išsaugoti Lietuvai naudingus ūkinius ryšius su kitomis sovietinėmis respublikomis.

TSKP narys. 1973–1993 metais Lietuvos vandens slidžių sporto federacijos prezidentas (visuomeniniais pagrindais).

Nepriklausomoje Lietuvoje, likvidavus Valstybinį materialinio techninio aprūpinimo komitetą, išėjo į pensiją, steigė įvairias įmones: Lietuvos Respublikos materialinių išteklių ministerijos Valstybinę užsienio komercijos firmą "Lietkom" (direktorių valdybos pirmininkas ir generalinis direktorius) ir bendrą Lietuvos-Baltarusijos įmonę "Baltarusija" (prezidentas) ir kitas.

Apdovanojimai
-------------

* LTSR nusipelnęs inžinierius (garbės vardas)
* 3 ordinai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuva moka valstybines pensijas ir kagėbistams. „Veidas"