Rytų Europos lyguma
**Rytų Europos lyguma** (blrs. *Усходне-Эўрапейская раўніна*, est. *Ida-Euroopa lauskmaa, Vene tasandik* kaz. *Шығыс Еуропа жазығы*, latv. *Austrumeiropas līdzenums*, mold. *Cîmpia Europei de Est*, lenk. *Nizina Wschodnioeuropejska*, rus. *Восточно-Европейская равнина, Русская равнина*, ukr. *Східноєвропейська рівнина*) – lyguma rytinėje Europos dalyje. Užima apie 4 000 000 km². Vidutinis aukštis apie 170 m. Šiaurinėje dalyje ją riboja Baltosios ir Barenco jūros. Rytuose – Uralo kalnai, Uralo upė ir Kaspijos jūra. Pietuose – Kaukazo kalnai ir Juodoji jūra. Krymo pusiasalyje riba eina pietine Krymo kalnų papėde. Šiaurės vakaruose – Skandinavijos kalnai. Vakaruose ir pietvakariuose – Karpatai ir Sudetai. Šalys kurių teritorija ar dalis jos priklauso šiai lygumai: Baltarusija, Estija, Kazachija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Moldova, Rusija ir Ukraina.

Rytų Europos lyguma aukščiausiai iškyla Kolos pusiasalyje (Chibinai, iki 1191 m), o žemiausiai nusileidžia Kaspijos jūros pakrantėje (-28 m). Rusijos aukštumoje (vidutinis aukštis – 170 m) yra keletas aukštumų (Timano kalvagūbris, Vidurio Rusijos, Pavolgio, Voluinės-Podolės ir kt. aukštumos). Pietuose ir pietryčiuose paviršius leidžiasi į žemumas – Juodosios jūros, Paazovės, Pakaspijo. Rytų Europos lygumos šiaurinei ir šiaurės vakarinei daliai būdingi ledyniniai kraštovaizdžiai, plokšti tarpupiai su moreninio-kalvoto paviršiaus ruožais. Centrinėje ir pietinėje dalyje paviršius išraižytas griovų ir raguvų.

Lyguma yra vidutinio klimato juostoje; einant iš vakarų į rytus klimatas keičiasi iš jūrinio į žemyninį. Šiaurinės dalies upės priklauso Arkties vandenyno baseinui (Mezenė, Onega, Pečiora, Šiaurinė Dvina), vakarinės – Baltijos jūros (Nemunas, Dauguva, Vysla), pietinės – Juodosios jūros (Dniepras, Dniestras, Pietinis Bugas, Donas) ir Kaspijos jūros (Volga, Uralas).

Rytų Europos lygumoje ryškiai atsispindi gamtinių juostų kaita – Barenco jūros pakrantėje plyti samanų ir kerpių tundra, pietuose ji pereina į miškų juostą, kuri driekiasi nuo Pabaltijo ir Polesės iki Uralo. Nuo Karpatų iki Uralo eina miškastepės juosta, kuri link Kaukazo pereina į stepę. Pakaspijo žemumai būdingos pusdykumės ir dykumos.

Regionai
--------

* Tundra ir miškatundrė:
	+ Timano-Kanino lyguma;
	+ Šiaurės rytų lyguma;
* Šiaurinė taiga:
	+ Pečioros lyguma;
	+ Timano kalvagūbris;
	+ Daugpilio lyguma;
	+ Onegos lyguma;
	+ Šiauriniai skliautagūbriai;
* Mišrieji miškai ir pietinė taiga – Vidurio Rusijos žemuma:
	+ Valdajaus aukštuma;
	+ Volgos aukštupio slėnis;
	+ Smolensko-Maskvos aukštuma;
* Mišrieji miškai ir pietinė taiga – Rytų Baltijos-Baltarusijos žemuma:
	+ Baltijos jūros rytų pakrantė;
	+ Rytų Baltijos aukštuma;
	+ Palenkės-Baltarusijos aukštuma;
	+ Berezinos-Desnos žemuma;
	+ Polesė;
* Miškai ir stepės – Ukrainos aukštumos:
	+ Volynės-Podolės aukštumos;
	+ Dniepro aukštuma;
	+ Dniepro žemuma;
	+ Vidurinės Rusijos aukštuma;
	+ Okos-Dono žemuma;
	+ Pavolgio aukštuma;
	+ Užvolgio žemuma;
* Stepės:
	+ Juodosios jūros žemuma;
	+ Azovo jūros aukštuma;
	+ Donecko aukštuma;
	+ Dono žemupio žemuma;
	+ Pavolgio aukštumos;
	+ Jergenai;
	+ Pakaspijo žemuma;
	+ Užvolgės aukštuma.

Literatūra
----------

* Didžioji Tarybinė enciklopedija (rus.)

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 99