|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Beludžistanasبلوچستان |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Pakistano vėliava Pakistanas |
| **Administracinis centras** | Kveta |
| **Rajonų skaičius** | 30 |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 7 914 000 |
| **Plotas** | 347 190 km² |
| **Tankumas** (2011) | 23 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | BeludžistanasVikiteka |

**Beludžistanas** (urd. بلوچستان) – provincija Pakistano pietvakariuose. Šiaurės rytuose ribojasi su Chaiber Pachtunchva ir Federalinėmis genčių žemėmis, rytuose su Pandžabu ir Sindu, vakaruose su Afganistanu ir Iranu; iš pietų skalauja Arabijos jūra. Tai didžiausia Pakistano provincija. Administracinis centras – Kveta.

Geografija
----------

Provincija yra ties Irano kalnyno pietrytiniame pakraštyje. Šiaurės rytuose iškilę Suleimano kalnai, toliau į pietus pereina į Toba Kakaro kalnagūbrį, kuriame yra svarbi Bolano perėja. Beludžistano pietūs patenka į erodavusio smiltainio kraštovaizdžiais pasižymintį Makrano regioną. Didžiąją dalį teritorijos užima dykumos (Charanas). Kalnuose yra ežerų, pvz. Hanos ežeras Kvetoje.

Klimatas tropinis, karštas, sausringas. Aukštikalnėse būdingos šaltos, sniegingos žiemos ir itin karštos vasaros. Lygumose žiemos daug šiltesnės (nebūna neigiamų temperatūrų), o vasaros taip pat karštos. Aukščiausia užfiksuota temperatūra – 53 °C (Sibyje).

Istorija
--------

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

Beludžistano istorinis regionas administraciniu požiūriu yra padalytas tarp trijų šalių: Pakistano, Afganistano ir Irano. Didžiausia pagal plotą ir gyventojų skaičių dalis yra Pakistane, kurio didžiausia provincija (pagal plotą) yra Beludžistanas. Apskaičiuota, kad 6,9 mln. Pakistano gyventojų yra beludžiai. Irane gyvena apie 2 mln. etninių beludžių, o dauguma rytinės Sistano ir Beludžestano provincijos gyventojų yra beludžių tautybės. Afganistano Beludžistano dalis apima Nimruzo provincijos Čahar Burdžako rajoną ir Registano dykumą pietinėse Helmando ir Kandaharo provincijose. Afganistano Nimruzo provincijos gubernatoriai priklauso beludžių etninei grupei. Prezidentas Pervezas Mušarafas (Pervez Musharraf) ir kariuomenė yra atsakingi už konflikto Beludžistane paaštrėjimą.

Beludžistano regione taip pat vyko nemažai sukilimų, kurių metu separatistai kovotojai reikalavo beludžių regionų trijose šalyse nepriklausomybės ir suformuoti "Didįjį Beludžistaną". Pakistane separatistinių kovotojų sukilimai Beludžistano provincijoje vyko 1948 m. 1958-1959 m. 1962-1963 m. ir 1973-1977 m. - naujas tebesitęsiantis nedidelio intensyvumo sukilimas prasidėjo 2003 m. Pranešama, kad istoriškai konflikto priežastys yra "genčių nesutarimai", beludžių ir puštūnų etniniai nesutarimai, "Pendžabo interesų marginalizacija" ir "ekonominė priespauda". Tačiau bėgant metams separatistinių kovotojų vykdomas sukilimas sumažėjo dėl Pakistano saugumo pajėgų susidorojimo, separatistinių kovotojų tarpusavio kovų ir separatistinių kovotojų įvykdytų beludžių politikų, norinčių dalyvauti Pakistano demokratiniuose procesuose, nužudymų. Separatistiniai kovotojai Pakistane reikalauja didesnės autonomijos ir didesnės regiono gamtinių išteklių dalies. Pakistano beludžių gyventojai patyrė rimtų žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant neteisminius nužudymus, priverstinius dingimus ir kankinimus. Šiuos veiksmus tariamai vykdo valstybės saugumo pajėgos ir su jomis susiję asmenys.

2014 m. vasario mėnesį separatistai sukilėliai iš Pakistano Beludžistano provincijos - „Beludžių respublikos armija" - susprogdino tris dujotiekius bei nutraukė kuro tiekimą ekonomiškai stipriausiai šalies provincijai - Pandžabo.

2019 m. Jungtinės Amerikos Valstijos paskelbė Beludžių išlaisvinimo armiją, vieną iš separatistinių kovotojų, kovojančių su Pakistano vyriausybe, pasauline teroristine grupuote.
Saugumo pajėgos jau kelerius metus kovoja su Beludžistano kovotojų, reikalaujančių didesnės provincijos turtų dalies, sukilimu ir Pakistano Talibano (TTP) išpuoliais.
2020 metų gegužės 18 d. pirmadienį, vėlai vakare, Beludžistano provincijoje šeši sukarintų pajėgų nariai žuvo prie jų automobilio sprogus pakelės bombai kalvotame Bolano rajone, už maždaug 80 km į pietryčius nuo provincijos sostinės Kvetos. Sprogmuo detonavo, kai kariai vykdė įprastą patruliavimą. Per panašų pakelės bombos sprogimą anksčiau gegužės mėnesį žuvo šeši kariai. Vėliau atsakomybę už šią ataką prisiėmė beludžių separatistų grupuotė „Beludžistano išvadavimo armija". 

Pakistano Talibanas 2022 m. lapkričio 28 d. pirmadienį, pranešė, kad atšaukė netvirtas paliaubas, dėl kurių su vyriausybe buvo susitarta birželio mėnesį, ir nurodė kovotojams rengti išpuolius visoje šalyje.
Pakistano grupuotė „Tehreek-e-Taliban Pakistan" (TTP), kuri yra atskiras nuo Talibano Afganistane darinys, tačiau vadovaujasi panašia islamistine ideologija, yra atsakinga už šimtus išpuolių ir tūkstančius žuvusiųjų nuo tada, kai susikūrė 2007 metais.
2023 m. pradžioje po sprogimo policijos mečetėje Šiaurės Vakarų Pešavaro mieste žuvo daugiau kaip 80 pareigūnų. Atsakomybę už išpuolį prisiėmė kartais su TTP siejama grupuotė. 2023 m. vasario mėnesį TTP mirtininkų būriui įsiveržus į policijos objektą Karačio uostamiestyje žuvo penki žmonės. 2023 m. kovo 6 d. pagrindiniame Kačio rajono mieste Dadare, už maždaug 120 km į pietryčius nuo Kvetos Beludžistane sprogdintojui mirtininkui atakavus sunkvežimį, kuriuo važiavo policininkai, žuvo devyni pareigūnai, o dar 16 buvo sužeisti.

Gyventojai
----------

Dauguma Beludžistano gyventojų yra beludžiai. Taip pat yra brahujų, puštūnų, pandžabų, Afganistano pabėgėlių (puštūnų, tadžikų, hazarų). Apie 40 % provincijos gyventojų kalba beludžių kalba, dar vartojamos brahujų, sindų, puštūnų, urdu kalbos. Beveik visi gyventojai musulmonai (daugiausia sunitai).

Miestuose gyvena beveik 24 % gyventojų. Didžiausi miestai: Kveta, Chuzdaras, Čamanas, Turbatas, Sibis.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Beludžistanas padalintas į 30 rajonų (skliaustuose – administracinis centras):

|  |  |
| --- | --- |
| * Avarano rajonas (Avaranas)
* Barchano rajonas (Barchanas)
* Bolano rajonas (Dadaras)
* Čagajaus rajonas (Čagajus)
* Dera Bugti rajonas (Dera Bugti)
* Gvadaro rajonas (Gvadaras)
* Harnajaus rajonas (Harnajus)
* Džafarabado rajonas (Džafarabadas)
* Džal Magsi rajonas (Džal Magsi)
* Kalato rajonas (Kalatas)
* Kečo rajonas (Turbatas)
* Charano rajonas (Charanas)
* Chuzdaro rajonas (Chuzdaras)
* Kohlu rajonas (Kohlu)
* Kila Abdulos rajonas (Čamanas)
 | * Kila Saifulos rajonas (Kila Saifula)
* Lasbelos rajonas (Uthalas)
* Loralajaus rajonas (Loralajus)
* Mastungo rajonas (Mastungas)
* Musachelio rajonas (Musa Chel Bazaras)
* Nasirabado rajonas (Nasirabadas)
* Nuškio rajonas (Nuškis)
* Pandžguro rajonas (Pandžguras)
* Pišino rajonas (Pišinas)
* Kvetos rajonas (Kveta)
* Šeranio rajonas (Šeranis)
* Sibio rajonas (Sibis)
* Vašuko rajonas (?)
* Žobo rajonas (Žobas)
* Ziarato rajonas (Ziaratas)
 |

* Urako krioklysUrako krioklys
* Gvadaro uostamiestisGvadaro uostamiestis

|  |  |
| --- | --- |
|  **Pakistano administracinis suskirstymas** |  |
| **Provincijos:** Beludžistanas | Chaiber Pachtunchva | Pandžabas | Sindas
**Teritorijos:** Islamabado federacinė teritorija | Federaciškai valdomos genčių žemės | Gilgitas-Baltistanas | Laisvasis Kašmyras |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPasaulinė valstybingumo siekiančių tautų organizacija |
| --- |
|  |
| Dabartiniai nariai | 

 Abchazija **·**  Ačehas **·**  Ahvazas **·**  Asirai **·**  Beludžistanas **·**  Barotselandas **·**  Belai **·**  Biafra **·**  Bretanė **·**  Čitagongo kalvos **·**  Gilgitas-Baltistanas **·**  Guamas **·**  Haratinai **·**  Hmongai **·**  Irano Kurdistanas **·**  Jorubai **·**  Kabilija **·**  Katalonija **·**  Kolumbijos apygarda (Vašingtonas) **·**  Krymo totoriai **·**  Lezginai **·**  Madhešiai **·**  Nagalimas **·**  Ogadenas **·**  Ogoniai **·**  Oromai **·**  Pietų Azerbaidžanas **·**  Pietų khmerai **·**  Pietų Molukai **·**  Pietų Mongolija **·**  Rehoboto basteriai **·**  Rytų Turkestanas **·**  Savoja **·**  Sindhudešas **·**  Somalilandas **·**  Sulu **·**  Taivanas **·**  Tibetas **·**  Vakarų Beludžistanas **·**  Vakarų Togolandas **·**  Volkstaatas **·**  Zambezės upės rasės  |  |
|  |
| Buvę nariai | 

 Albanijos graikai **·**  Alto Balsas Nahuai **·**  Amazighai **·**  **Armėnija** **·**  Australijos aborigenai **·**  Baškortostanas **·**  Batvai **·**  Bugenvilis **·**  Bafalo upės dene **·**  Cimšai **·**  **Birma** **·**  Buriatija **·**  Čamerija **·**  Čerkesija **·**  Činai **·**  Čiuvašija **·**  Chalistanas **·**  Degarai-kalniečiai **·**  **Estija** **·**  Gagaūzija **·**  **Gruzija** **·**  Ičkerijos čečėnų respublika **·**  Ingušija **·**  Ingrija **·**  Irako Kurdistanas **·**  Irako turkmėnai **·**  Kabinda **·**  Kalahui Hawaii **·**  Karenai **·**  Komija **·**  Kordiljerų tautos **·**  **Kosovas** **·**  Kumykai **·**  Lakotai **·**  **Latvija** **·**  Masajai **·**  Maohi **·**  Mapučiai **·**  Mariai **·**  Monai **·**  Morai **·**  Nušalkai **·**  **Palau** **·**  Pietų Arabija **·**  Pietų Kamerūnas **·**  **Rytų Timoras** **·**  Rumunijos vengrai **·**  Rusinai **·**  Sacha **·**  Sandžakas **·**  Skonelandas **·**  Šanai **·**  Šiaurės Makedonijos albanai **·**  Talyšai **·**  Tatarstanas **·**  Triestas **·**  Tuva **·**  Udmurtija **·**  Vhavenda **·**  Vakarų Papua **·**  Zanzibaras  |

 |

Nuorodos
--------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑