recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Erythroxylum coca** |
| --- |
| Tikrasis kokainmedis (Erythroxylum coca)Tikrasis kokainmedis (*Erythroxylum coca*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Erškėčiažiedžiai  *( Rosidae)* |
| Šeima: | Kokainmediniai  *( Erythroxylaceae)* |
| Gentis: | Kokainmedis  *( Erythroxylum)* |
| Rūšis: | Tikrasis kokainmedis  *( Erythroxylum coca)* |

 |

**Tikrasis kokainmedis**, dažnai vadinamas **koka** (*Erythroxylum coca*) – kokainmedinių (*Erythroxylaceae*) šeimos, kokainmedžių (*Erythroxylum*) genties augalų rūšis, paplitusi Pietų Amerikos šiaurės vakaruose: Kolumbijoje, Ekvadore, Peru, Bolivijoje, Venesueloje.

Morfologija
-----------

Tikrasis kokainmedis yra 2-3 m aukščio krūmas, šakos tiesios. Lapai gelsvai žali, ovalūs. Žiedai maži, gelsvai baltos spalvos. Vaisius – raudona uoga. Augalo lapais minta *Eloria noyesi* drugių lervos.

Naudojimas
----------

Tikrasis kokainmedis – pagrindinė populiaraus narkotiko kokaino žaliava. Šviežiuose lapuose gausu alkaloidų. Anduose augalo lapai naudojami arbatai, kramtomi kaip kramtoma guma.

Tikrojo kokainmedžio lapai ir uogos

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tikrasis kokainmedis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 21°32′ p. pl. 167°58′ r. ilg.﻿ / ﻿21.533°š. pl. 167.967°r. ilg.﻿ / 21.533; 167.967

Marė salos padėtis
**Marė** (pranc. *Maré*) – sala Okeanijoje, Naujojoje Kaledonijoje, Ištikimybės salų grupėje. Plotas 641,7 km². Sala netaisyklingos formos, ilgis 42 km, plotis tarp 16 ir 33 km. Marė sala yra susidariusi atolo vietoje. Paviršius plokščias (aukštis iki 138 m), apaugęs džiunglėmis. Aplink salą driekiasi koralų rifai. Krantai skardingi, saloje gausu urvų, ertmių.

Marė saloje 2004 m. gyveno 7401 žmogus. Beveik 98 % gyventojų yra kanakai. Verčiamasi turizmu, kopros apdirbimu, vanilės, cukranendrių auginimu, kaučiuko surinkimu. Marė sala sudaro komuną. Pagrindinės gyvenvietės – Tadinas, La Rošė.

* Vabao kyšulysVabao kyšulys
* Marė salos žemėlapisMarė salos žemėlapis
* Pakrančių skardžiaiPakrančių skardžiai
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| La Gueraالكويرة |
| --- |
| *Apleistas La Gueros miestas. 2003 m. sausis* |
|  |
| 

La GueraLa Guera

20°50′0″ š. pl. 17°5′30″ v. ilg.﻿ / ﻿20.83333°š. pl. 17.09167°r. ilg.﻿ / 20.83333; 17.09167﻿ (La Guera)Koordinatės: 20°50′0″ š. pl. 17°5′30″ v. ilg.﻿ / ﻿20.83333°š. pl. 17.09167°r. ilg.﻿ / 20.83333; 17.09167﻿ (La Guera) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Vakarų Sacharos vėliava Vakarų Sachara |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1920 m. lapkričio 30 d. |

**La Guera** (isp. *La Agüera*, pranc. *Lagouira, La Gouera, La Gouira, La Gouèra*, arab. الكويرة) – piečiausias Vakarų Sacharos miestas, skalaujamas Atlanto vandenyno, vakarinėje Nuadibu kyšulio dalyje. Nutolęs 15 km į vakarus nuo Nuadibu (Mauritanija). 2002 m. tapo apleistas, iš dalies užpustytas smėlio.

Istorija
--------

Po derybų su genčių vadais vakarinėje Nuadibu kyšulio dalyje (netoli prancūzų miesto *Port Etienne* (dabar Nuadibu), esančio pusiasalio rytuose), 1920 m. lapkričio 30 d. ispanų kolonistas Francisco Bens įkūrė La Guerą. Mieste pastatytas fortas ir oro bazė.

1924 m. La Guera tapo Ispanijos Rio de Oro kolonijos dalimi. Iki XX a. 8-ojo dešimtmečio veikė La Gueros oro uostas.

* Ispanijos gubernatoriaus rezidencija. 1935 m.Ispanijos gubernatoriaus rezidencija. 1935 m.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 54°54′8.87″ š. pl. 23°54′44.14″ r. ilg.﻿ / ﻿54.9024639°š. pl. 23.9122611°r. ilg.﻿ / 54.9024639; 23.9122611

Kauno „Saulės" gimnazija, kurioje Kauno muzikos mokykla veikė 1919–1928 m.
**Kauno muzikos mokykla** – muzikos mokykla, veikusi 1919–1933 m. Kaune.

Istorija
--------

1919 m. kovo mėn. vargonininko Juozo Naujalio pastangomis ir lėšomis „Saulės" gimnazijos patalpose atidaryta pirmoji nepriklausomos Lietuvos muzikos mokykla. Iš pradžių buvo privati, 1920 m. suvalstybinta. 1919–1921 m. mokykloje buvo fortepijono, smuiko, dainavimo, vėliau – dar ir violončelės, kontraboso, vargonų, pučiamųjų instrumentų bei kompozicijos specialybės. 1919 m. mokėsi 40 mokinių, dirbo 3 dėstytojai, 1929 m. – 270 mokinių, 32 dėstytojai. 1930 m. mokykloje buvo 14 specialybės klasių ir 15 bendrųjų muzikos dalykų klasių. 1930–1933 m. buvo rengiami operos dainininkai, simfoninio ir kamerinio orkestro muzikantai.

1926–1933 m. mokykla turėjo simfoninį orkestrą (jam 1926–1928 m. vadovavo I. Vildmanas-Zaidmanas, 1928–1933 m. – Juozas Tallat-Kelpša). Orkestras koncertuodavo Valstybės teatre; repertuarą sudarė užsienio klasikų ir lietuvių kompozitorių kūriniai. 1933 m. Kauno muzikos mokykla pertvarkyta į Kauno konservatoriją.

Vadovai
-------

* 1919 m. – Juozas Naujalis;
* 1920 m. – Juozas Tallat-Kelpša;
* 1920–1927 m. – Juozas Naujalis;
* 1927–1933 m. – Juozas Gruodis.

Pedagogai
---------

Vincas Bacevičius, Jonas Bendorius, Povilas Berkavičius, Lidija Dauguvietytė-Malko, Balys Dvarionas, Emerikas Gailevičius, Vladislava Grigaitienė-Polovinskaitė, Juozas Gruodis, Emilija Janickienė, Aleksandras Kačanauskas, Albertas Köhelikas, Elena Stanek-Laumenskienė, Oreste Marini, Nikodemas Martinonis, Petras Oleka, Juozas Pakalnis, Vladimiras Ružickis, Julius Štarka, Juozas Tallat-Kelpša, Izaokas Vildmanas-Zaidmanas, Viktoras Žadeika, Juozas Žilevičius ir kt.

Mokiniai
--------

Antanas Budriūnas, Klemensas Griauzdė, Kazys Gutauskas, Jurgis Karnavičius, Konradas Kaveckas, Antanas Kučingis, Jonas Nabažas, Antanas Račiūnas ir kt.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Kazimieras Velžys** |
| --- |
| Gimė | 1938 m. gegužės 5 d. (85 metai)Sindriūnai, Pasvalio raj. |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Varėnos rajono politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1993 m. Tėvynės sąjunga |
|  |
| Alma mater | 1967 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Kazimieras Velžys** (g. 1938 m. gegužės 5 d. Pasvalio rajone, Sindriūnų kaime) – Lietuvos ir Varėnos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1951 m. su tėvais ištremtas į Rusijos Federacijos Tomsko sritį. Ten baigė 8 klases. 1956 m. grįžo į Lietuvą, 1980 m. šeima reabilituota. 1959 m. baigė Pasvalio vidurinę mokyklą ir pašauktas į sovietinę armiją. Po tarnybos studijavo Lietuvos žemės ūkio akademijos Hidromelioracijos fakultete. 1967 m. baigė akademiją, įgydamas inžinieriaus hidrotechniko specialybę.

Gavo paskyrimą į Varėnos rajoną, Varėnos Melioracijos statybos valdybą. Dirbo darbų vykdytoju, vyr. dispečeriu, viršininko pavaduotoju. 1979–1995 m. valdybos vyriausiasis inžinierius. 1997–2004 m. Alytaus apskrities viršininko administracijos Varėnos rajono melioracijos skyriaus vedėjas. Pensininkas.

1995–2000 m. Varėnos rajono savivaldybės tarybos narys, 1995–1997 m. Varėnos rajono savivaldybės meras.

1981–1989 m. TSKP narys. Nuo 1993 m. gegužės mėn. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys, Varėnos rajono skyriaus pirmininkas.

Čiurlionio draugijos Senosios Varėnos skyriaus narys.

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:***postas sukurtas*** | **Varėnos rajono meras**1995–1997 | Po to:**Vidas Mikalauskas** |
| **Strobilomyces strobilaceus** |
| --- |
| Tikrasis žvynbaravykis (Strobilomyces strobilaceus)Tikrasis žvynbaravykis (*Strobilomyces strobilaceus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Žvynbaravykiečiai  *( Strobilomycetales)* |
| Šeima: | Žvynbaravykiniai  *( Strobilomycetaceae)* |
| Gentis: | Žvynbaravykis  *( Strobilomyces)* |
| Rūšis: | Tikrasis žvynbaravykis  *( Strobilomyces strobilaceus)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Tikrasis žvynbaravykis** (lot. *Strobilomyces strobilaceus*) – baravykinių (*Boletaceae*) šeimos, žvynbaravykių (*Strobilomyces*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**

Lapuočių miškai: ąžuolynai, beržynai, drebulynai.

* **Augimo laikas**

Vasara, ruduo.

* **Pagrindiniai požymiai**

Žvynuotas, gauruotas, įpjauta trama rausta, juoduoja.

Vaisiakūniai dideli. Kepurėlė 5-15 cm skersmens, apaugusi stambiais pilkais, pilkai rudais ar net juodais žvynais, mėsinga. Vamzdeliai pilkai balti, seni - rusvi, iki 3 cm ilgio, paspausti rausvėja. Kotas 8–15×1–3 cm, vienodo storio, pilkas, senas - juodai rudas ar net juodas, kietas, su žiedu a tik su jo liekana, plaušuotai gauruotas. Trama pilkšva, perpjauta ar perlaužta rausvėja, vėliau išblunka iki pilkai juosvos. Sporos 10–14×8,5–11 μm.

**Būdingi požymiai:** žvynuota kepurėlė, gauruotas kotas, su žiedu.

Kai kuriuose šaltiniuose nurodoma, kad nevalgomas. Labai retas, kol kas rastas tik Žemaitijos nacionalinio parko miškuose, Platelių Pilies saloje. Lietuvos sengirių reliktas. Šilumamėgis. Saugomas.

Rūšis paplitusi kaimyniniuose kraštuose Lenkijoje, Latvijoje, Estijoje.

Literatūra
----------

**Lietuvos grybų atlasas**, Vincentas Urbonas, Kaunas, LUTUTĖ, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 42 psl.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tikrasis žvynbaravykis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |
| --- |
| Marion Welter |
| Gimė | 1965 m. (~58 metai) |
| Kilmė | Liuksemburgo vėliava Liuksemburgas |
| Žanrai | pop, džiazas |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 1980–dabar |

**Marion Welter** (g. 1965 m.) – Liuksemburgo dainininkė.

Penkiolikos ji tapo grupės „Quo vadis" nare. Vėliau mokėsi vietinės muzikos akademijoje.

1992 m. su grupe „Kontinent" atstovavo savo šaliai „Eurovizijoje" su liuksemburgiečių kalbos daina „Sou fräi" („Laisva"). Pažymėtina tai, kad konkursinė daina yra vienas iš dviejų kūrinių, „Eurovizijoje" skambėjęs liuksemburgiečių kalba (pirmą kartą 1960 m.). 10 taškų sulaukę tik iš Maltos komisijos, dalyviai tarp 23 dalyvavusių šalių tais metais konkurse užėmė 21 vietą. Aplenkta buvo tik Švedija ir Suomija.

Nuorodos
--------

* Marion Welter ir Kontinent - Sou fräi (video)

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Sarah Bray  *„Un baiser volé"*** |  **Liuksemburgo atstovė Eurovizijoje  (su Kontinent)**1992 | Po to:**Modern Times  *„Donne-moi une chance"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Čilės herbas |
|  |
| Informacija |
| Grįžtė | Trys (mėlyna, balta ir raudona) stručio plunksnos. |
| Herbo skydas | Figūrinis, perkirstas į raudoną ir mėlyną dalis. Centre balta penkiakampė žvaigždė. |
| Skydininkai | Pilkas kondoras ir andinis elnias. |
| Devizas | Protu ar jėga |

**Čilės herbas** - Čilės valstybės atributas, sukurtas anglų dailininko Čarlzo Teiloro (*Charles Wood Taylor*) ir priimtas 1834 m.

Aprašas
-------

Figūrinio skydo su perkirstu lauku viršus mėlynas, apačia raudona, centre - balta penkiakampė žvaigždė.

Skydo viršutinį kraštą puošia Čilės vėliavos spalvų (mėlyna, balta, raudona) grįžtė, iš kurios kyla trys Čilės vėliavos spalvų stručio plunksnos (kairė heraldinė raudona, vidurinė balta, dešinė heraldinė - mėlyna). Plunksnos simbolizuoja pliumažą, kokį ankstesnieji respublikos prezidentai nešiodavo su oficialia skrybėle.

Skydininkai:

* kairėje heraldinėje pusėje - pilkas kondoras baltų plunksnų apykakle ir rausva galva (auksinis snapas ir auksinė laivyno karūna). Kondoras - garsiausias plėšrus Andų paukštis.
* dešinėje heraldinėje pusėje - natūralios spalvos andinis elnias auksine laivyno karūna ir juodomis nagomis.

Auksinės laivyno karūnos simbolizuoja Čilės laivyno žygius Ramiajame vandenyne. 

Herbo skydas stovi ant įmantriai raityto bronzinio pagrindo, virš kurio balta devizo juosta su užrašu „*Por la Razón o la Fuerza*" ('Protu ar jėga').

Ankstesnieji Čilės herbai
-------------------------

### Pirmasis herbas

Pirmasis Čilės herbas
Pirmasis Čilės herbas buvo priimtas valdant prezidentui *José Miguel Carrera* 1812 m. 

Tai buvo beskydis herbas. Centre pilka kolona su mėlynu rutuliu viršuje, simbolizuojanti Laisvės medį. Rutulys simbolizuoja Žemės rutulį. Virš rutulio sukryžiuoti trumpa ietis (sidabrinis antgalis ir rudas kotas) ir žalias neporiškai plunksniškas palmės lapas. Virš jų - balta penkiakampė žvaigždė ją supančiame žydrame fone.

Skydininkus atitinka stovintys čiabuviai moteris ir vyras. Moteris dėvi baltą trumpą iki pusės šlaunų sijoną, vyras - baltą šlauniaraištį. Moteris kaire ranka laiko ant žemės pastatytą lanką, o vyras- dešine ranka laiko ietį (ilgesnė už vyrą, antgalis baltas, kotas auksinis), o kaire - natūralios spalvos kuoką, storgaliu besiremiančią į žemę. Skydininkai stovi ant auksinių raitytų puošmenų.

Skydo viršutinėje dalyje devizas lot. *Post Tenebras Lux* ('Po tamsos šviesa'), o po herbo pagrindu - lot. *Aut Consilio Aut Ense* ('Patarimu ar kalaviju').

1817 m. buvo sukurti du nauji šio herbo variantai, bet jie buvo naudojami trumpai.

**Pietų Amerikos valstybių herbai**

|  |
| --- |
| Argentina · Bolivija · Brazilija · Čilė · Ekvadoras · Gajana · Kolumbija · Paragvajus · Peru · Surinamas · Urugvajus · Venesuela
Folklando (Malvinų) Salos · Pietų Džordžija |
| **Valstybių atributika:** Herbai · Valstybinių vėliavų galerija |
Čilės vėliava. Proporcijos: 2:3
**Čilės vėliava** – stačiakampis padalintas į dvi vienodo aukščio horizontalias juostas: viršutinė balta, apatinė raudona. Baltojoje, flagštoko pusėje, tokio paties aukščio kaip juosta, mėlynas kvadratas, kuriame balta penkiakampė žvaigždė.

Žvaigždė simbolizuoja siekius ir progresą, mėlyna spalva – dangų. Balta spalva reiškia sniegą, padengusį Andų viršūkalnes, raudona – kraują, pralietą už valstybės nepriklausomybę.

Vėliava įteisinta 1817 m. spalio 18 d.

Vėliavą Čilės gyventojai privalo iškelti per Čilės nepriklausomybės dieną – rugsėjo 18 d.

Nuorodos
--------

* Čilės vėliava Archyvuota kopija 2006-10-16 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
* Čilės vėliava **(**angl.**)**
* Vexilla-Mundi

**Pietų Amerikos valstybių vėliavos**

|  |
| --- |
| Argentina · Bolivija · Brazilija · Čilė · Ekvadoras · Gajana · Kolumbija · Paragvajus · Peru · Surinamas · Urugvajus · Venesuela
Folklando (Malvinų) salos · Prancūzijos Gviana · Pietų Džordžija |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Herbai |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Auksakalys gamina žiedą
Auksakalio puansonų rinkinys
**Auksakalys** – metalo meistras, kuris gamina daiktus iš aukso. Šiais laikais - papuošalus. Plačiąją prasme *auksakalio* sąvoka apima ir meistrus, dirbančius su sidabru, platina (ar kitais brangiaisiais metalais).

Senovėje auksakaliai gamino indus (lėkštes, dubenis, taures), stalo įrankius, ginklų ir šarvų puošinius (pvz. kalavijų ir durklų rankenas), ceremoninius (regalijos, karūnos) ir religinius (kryžiai, liturginiai indai ir kt.) dirbinius.

Auksakalystėje naudojamos tokios metalų apdirbimni operacijos kaip litavimas, pjaustymas, kalimas, liejimas, dilinimas, šlifavimas. Tradiciškai senovėje auksakalystės įgūdžiai bei metodai būdavo perduodami savo mokiniams. Šiais laikais auksakalystės, sidabrakalystės mokoma profesinio rengimo sistemos institucijose.

Istorija
--------

Auksą mokėjo apdirbti visos kultūros, kurios tik turėjo aukso, nesvarbu, kãsto vietoje ar įvežtinio. Pasaulio muziejuose daugybė aukso dirbinių, pagamintų Europoje, Afrikoje, Azijoje, Amerikoje.

Viduramžių Europoje auksakaliai jungėsi į gildijas. Auksakalių gildijos paprastai būdavo vienos svarbiausių ir turtingiausių viduramžių miestuose. Sidabrakaliai paprastai jungdavosi su auksakaliais, dažnai tai būdavo tie patys žmonės. Meistrai, dirbę su žalvariu, bronza, variu ir kitais netauriaisiais metalais sudarydavo atskiras gildijas. Juvelyrai paprastai būdavo auksakaliai.
Gildijos registruodavo žymes, kuriomis auksakaliai žymėdavo savo gaminius, todėl išlikę gildijų archyvai svarbūs šių laikų istorikams.
  
Auksakaliai dažnai iš dalies atlikdavo ir bankininkų funkcijas, kadangi jie ir taip dirbdavo su auksu, be to, jų darbo specifika reikalavo turėti saugias saugyklas vertybėms laikyti.

Susijusios temos
----------------

* Auksas
* Papuošalai
* Juvelyrika
* Auksakalystės ir sidabrakalystės prikazas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Auksakalys** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Mario Puzo
**Marijus Dženluidžis Pjuzas** (angl. *Mario Gianluigi Puzo*; 1920 m. spalio 15 d. – 1999 m. liepos 2 d.) – JAV rašytojas, labiausiai išgarsėjęs knygomis apie mafiją.

M. Puzo gimė siciliečių šeimoje, gyveno „Pragaro virtuvės" kvartale, esančiame Manheteno saloje, Niujorke. II pasaulinio karo metu tarnavo JAV kariuomenėje. Dėl blogo regėjimo kariuomenės vadovybė kovinėse užduotyse M. Puzo dalyvauti neleido, jį paskyrė viešųjų ryšių pareigūnu Vokietijoje.

Žymiausias M. Puzo kūrinys yra „Krikštatėvis", išleistas 1969 m. Ši knyga turėjo ir tęsinį – „Sicilietį". Šių knygų pagrindu buvo pastatyti 4 kino filmai.

Kūriniai
--------

* „Tamsioji arena" (1955)
* „Sėkmingas piligrimas" (1965)
* „Deivo Šo praleistos vasaros" (1966; *knyga vaikams*)
* „Krikštatėvis" (1969)
* „Kvailiai miršta" (1978)
* „Sicilietis" (1984)
* „Ketvirtasis K" (1990)
* „Paskutinis Donas" (1996)
* „Omerta" (2000)
* „Šeima" (2001)
* „Krikštatėvis: popieriai ir kitokie dalykai" (1972)
* „Atsitikimas Las Vegase" (1977)

Paskutinės dvi knygos nebuvo išleistos.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Mino (reikšmės).*

| Mino žemė美濃国 |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **VII a. – 1871** |  → |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Japonijos vėliava Japonija |
| **Regionas** | Tosando |
| **Administracinis centras** | Tarui / Gifu |
| **Apskritys** | 18 |
|  **Vikiteka** | Mino žemėVikiteka |

**Minas** (jap. 美濃国 = *Mino-no kuni*, jap. 濃州 = *Nōshū*) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje šiais laikais yra pietinė Gifu prefektūros dalis. Nors senąja žemės sostine buvo miestas, įsikūręs netoli Tarujaus, pagrindiniu pilies miesteliu buvo Gifu. Ilgą laiką tai buvo administracinis vienetas, kuris šiuo metu yra kultūrinis regionas.

Geografija
----------

Žemė yra geografiniame Japonijos Honšiū salos centre. Minas ribojasi su Ečidzeno, Hidos, Isės, Mikavos, Omio, Ovario ir Šinano žemėmis.

Mino žemė apima šiaurinę Nobi lygumos dalį ir iš karto į šiaurę nuo jos esančias kalnuotas teritorijas. Nuo Ovario žemės pietuose ją skyrė Sakai upė.

Istorija
--------

VII a. įkurta kaip Japonijos administracinis vienetas. Čia pastatyta pagrindinė žemės šventykla. Žemę tradiciškai sudarė 18 apskričių (jap. 郡 = *Gun*) ir 131 didesnė gyvenvietė (jap. 郷 = *Go*). Muromačio laikotarpiu (XIV-XVI a.) galingiausia giminė buvo Toki (jap. 土岐氏 = *Toki-shi*), kurie valdė žemę kaip gubernatoriai (jap. 守護 = *shugo*) ir valdė ją iš Tokio miesto.

Sengoku laikotarpiu Mino žemę valdė Oda Nobunaga (šio pagrindinė pilis buvo Nagojoje, gretimoje Ovario žemėje), ir jo įpėdiniai žemę valdė ne tik po Nobunagos mirties, bet ir įsigalėjus Tojotomiui Hidejošiui. 1600 m. Mino žemės vakariniame pakraštyje įvyko žymiausias Japonijos mūšis - Sekigaharos mūšis, kurį laimėjęs Iejasu Tokugava suvienijo Japoniją ir įkūrė Tokugavų dinastiją. Svarbiausi Tokugavų laikų feodaliniai domenai šioje žemėje buvo Ogakis, Gudžio, Kano, Ivamura, Naegis, Takatomis, Imao ir Takasu. 

1871 m. žemė kaip administracinis vienetas panaikinta ir kartu su Hidos žeme sujungta į Gifu prefektūrą. Kaip atskiras kultūrinis regionas išlieka iki dabar. Regionas garsėja tradicinio popieriaus, kalvystės, medžio dirbinių tradicijomis.

Senosios Japonijos žemės

Akis |
Ava |
Ava |
Avadžis |
Bingo |
Bičiu |
Bidzenas |
Bungo |
Budzenas |
Cušima |
Čikugo |
Čikudzenas |
Čišima |
Deva |
Ečigas |
Ečidzenas |
Ečiū |
Harima |
Hida |
Higas |
Hitačis |
Hidaka |
Hidzenas |
Hokis |
Hiūga |
Iburis |
Idzu |
Idzumas |
Idzumis |
Iga |
Ijas |
Ikis |
Inaba |
Isė |
Išikaris |
Ivamis |
Jamaširas |
Jamatas |
Jošinas |
Kaga |
Kajus |
Kavačis |
Kadzusa |
Kijis |
Kitamis |
Koudzukė |
Kuširas |
Mikava |
Mimasaka |
Minas |
Musašis |
Mucu |
Nagatas |
Nemuras |
Notas |
Okis |
Omis |
Ošima |
Osumis |
Ovaris |
Sadas |
Sagamis |
Sanukis |
Sacuma |
Secu |
Suou |
Suruga |
Šima |
Šimousa |
Šimocukė |
Šinanas |
Širibešis |
Tadžima |
Tamba |
Tangas |
Tešis |
Tokačis |
Tosa |
Toutoumis | 
Vakasa
„Mario Kart" serijos žaidimuose lenktynės vyksta animacinėje aplinkoje valdant „Nintendo" žaidimų frančizių herojus: Mario, Luidži, Donki Kongą, Joši ir kt. Vėlesniuosiuose serijos žaidimuose galima lenktyniauti keliems žaidėjams susijungus interneto tinklu.
**Mario Kart** – lenktynių kompiuterinių žaidimų serija, kuriama ir leidžiama Japonijos „Nintendo" kompanijos nuo 1992 m. Tai „Super Mario" žaidimų serijos subserija. Viena populiariausių žaidimų serijų „Nintendo" žaidimų platformoms su daugiau nei 100 mln. parduotų kopijų.

Žaidimai
--------

Pirmasis „Mario Kart" serijos žaidimas buvo išleistas 1992 m. „SNES" žaidimų kompiuteriui ir po to serijos žaidimai išleisti beveik visoms „Nintendo" žaidimų platformoms. Ankstyvieji žaidimai yra adaptuoti vėlesnėms „Nintendo" žaidimų konsolėms. Yra serijos arkadinių žaidimų ir interneto naršyklės pagrindu veikiančių versijų.

Pagrindinių žaidimų serija:

| Pavadinimas | Išleidimo metai | Platforma | Išplatintų kopijų skaičius, mln. vnt[1] |
| --- | --- | --- | --- |
| „Super Mario Kart" | 1992 | „SNES" | 8,76 |
| „Mario Kart 64" | 1996 | „Nintendo 64" | 9,87 |
| „Mario Kart Super Circuit" | 2001 | „Game Boy Advance" | 5,47 |
| „Mario Kart: Double Dash!!" | 2003 | „GameCube" | 6,95 |
| „Mario Kart DS" | 2005 | „Nintendo DS" | 23,56 |
| „Mario Kart Wii" | 2008 | „Nintendo Wii" | 35,53 |
| „Mario Kart 7" | 2011 | „Nintendo 3DS" | 13,26\*[2] |
| „Mario Kart 8"„Mario Kart 8 Deluxe" | 20142017 | „Nintendo Wii U"„Nintendo Switch" | 7,5\*[3]- |

Pastaba. \* − 2016 m. I ketvirčio duomenys, dar parduodama rinkoje, skaičiai gali ženkliai pasikeisti.

Nuorodos
--------

* „Mario Kart 8"
* „Mario Kart 7"
* „Mario Kart Wii"
* „Mario Kart DS"

Išnašos
-------

1. ↑  polygon.com, 2014
2. ↑  nintendo.co.jp, p. 4
3. ↑  nintendo.co.jp, p. 4
| Kačiugas*Качуг* |
| --- |
| 

KačiugasKačiugas

53°58′00″ š. pl. 105°52′20″ r. ilg.﻿ / ﻿53.96667°š. pl. 105.87222°r. ilg.﻿ / 53.96667; 105.87222﻿ (Kačiugas)Koordinatės: 53°58′00″ š. pl. 105°52′20″ r. ilg.﻿ / ﻿53.96667°š. pl. 105.87222°r. ilg.﻿ / 53.96667; 105.87222﻿ (Kačiugas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+9) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Irkutsko sritis Irkutsko sritis |
| **Rajonas** | Kačiugo rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1866 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 7 013  |
| **Altitudė** | 533 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 666202 |

  

**Kačiugas** (rus. *Качуг*) – miesto tipo gyvenvietė Rusijos Irkutsko srityje. Kačiugo rajono administracinis centras, išsidėstęs abejuose Lenos krantuose, 257 km atstumu į šiaurės rytus nuo Irkutsko (pasiekiamas automobilių keliu). Kačiugas turi 7 tūkst. gyventojų (2010 m.).

Istorija
--------

Gyvenvietė įsikūrė 1866 m. Jos pavadinimas kildinamas iš evenkų kalbos žodžio *kočio*, reiškiančio upės posūkį, kilpą. Gyvenvietė kaip tik įsikūrusi prie didelės upės, turinčios šiose vietose daug vingių ir darančios didelį posūkį iš vakarų link šiaurės. 

Gyvenvietė garsėjo kaip svarbus gyvenamasis punktas prie senojo Jakutijos trakto. Čia veikė telegrafo-pašto stotis, buvo perkraunami bei formuojami nauji kroviniai plukdyti upe. 1911 m. Kačiugas turėjo apie 500 gyventojų. Miesto tipo gyvenvietės statusą įgijo 1935 m.

Pramonė
-------

Ūkinė veikla susijusi daugiausia su gyvenvietės geografine padėtimi prie Lenos upės. Veikia uostas, laivų statykla (upių tankerių statyba). Taip pat čia yra įsikūrusios miškų pramonės, baldų gamybos įmonės. Apylinkėse veikia gyvulininkystės ūkiai.

Lietuviai
---------

Per Kačiugą į aplinkinius kaimus (**Biriulka**, **Manzurka**, **Podkamen**, **Zalog**), vykdant 1949 m. trėmimą (operacija „Priboj"), iš Suvalkijos buvo atvežta keliolika šeimų, iš viso per 50 asmenų, įskaitant moteris ir vaikus. Darbo jėga buvo išnaudojama vietinėse lentpjūvėse, kurių netrūko taigoje. Vienintelė jiems pasiekiama gydymo įstaiga buvo Kačiuge. 

Caras čia buvo ištrėmęs žymų Suvalkijos knygnešį Juozą Akelaitį (1903 m. ir pakartotinai Stalino laikmečiu – 1949 m.), Steigiamojo Seimo narį Kiprą Bielinį (1912 m.).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Iš Kačiugo 1911 m. kalendoriaus Archyvuota kopija 2010-12-13 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Stanislovas Sajauskas *Marijampolė. Iš praeities į dabartį*. Albumas. Kaunas: Naujasis lankas. 2011. 288 p. : iliustr. – ISBN 978-9955-03-686-9

Nuorodos
--------

* Apie Kačiugą (rusų k.)[neveikianti nuoroda]
**AFC Iššūkio taurė** – Azijos futbolo konfederacijos organizuotas tarptautinis futbolo turnyras. Jame dalyvavo silpniausios Azijos zonos nacionalinės rinktinės. Nuo 2011 m. Iššūkio taurės laimėtojai įgijo tiesioginį kelialapį į AFC Azijos taurės turnyrą.

Po 2014 m. Iššūkio taurės turnyras panaikintas, o AFC Azijos taurės pirmenybės praplėstos.

Dalyviai
--------

AFC 46 savo nares pagal pajėgumą buvo suskirsčiusi į tris grupes: pajėgiausių, besivystančių ir silpnųjų. Pirmųjų dviejų grupių komandos varžėsi atrankoje į AFC Azijos taurę. Silpnųjų grupės komandos žaidė AFC Iššūkio taurės turnyre. Tiesa, dalis komandų iš pajėgesnių grupių taip pat dalyvavo Iššūkio taurėje. Nuo 2011 m. AFC Azijos taurės, paskutinių dviejų AFC iššūkio taurių laimėtojai automatiškai patekdavo į čempionatą.

Pirmajame turnyre dalyvavo iš karto visos komandos, o nuo antrojo jau rengtas atrankos turnyras.

AFC Iššūkio taurėje varžosi šios komandos (kartai finaliniame turnyre):

* Afganistanas Afganistanas (3)
* Bangladešas Bangladešas (2)
* Butanas Butanas (1)
* Brunėjus Brunėjus (1)
* Kambodža Kambodža (1)
* Taivanas Taivanas (1)
* Guamas Guamas (1)
* Kirgizija Kirgizija (3)
* Laosas Laosas (1; atsisakė dalyvauti 2 kartus)
* Makao Makao (1)
* Mongolija Mongolija (0; atsisakė dalyvauti 2 kartus)
* Nepalas Nepalas (3)
* Pakistanas Pakistanas (1)
* Palestinos valstybė Palestinos valstybė (3)
* Filipinai Filipinai (3)
* Šri Lanka Šri Lanka (3)
* Rytų Timoras Rytų Timoras (0; atsisakė dalyvauti)

Stipresnių grupių komandos, dalyvavusios turnyre:

* Indija Indija (4)
* Maldyvai Maldyvai (2)
* Mianmaras Mianmaras (3)
* Šiaurės Korėja Šiaurės Korėja (3)
* Tadžikija Tadžikija (4)
* Turkmėnija Turkmėnija (4)

Turnyrai
--------

| Metai | Šeimininkai | Finalas | Dėl 3-os vietos |
| --- | --- | --- | --- |
| Laimėtojas | Rezultatas | 2 vieta | 3 vieta | Rezultatas | 4 vieta |
| 2006 | Bangladešas  Bangladešas | **Tadžikija Tadžikija** | **4–0** | Šri Lanka Šri Lanka | Kirgizija Kirgizija |  | Nepalas Nepalas |
| 2008 | Indija  Indija | **Indija Indija** | **4–1** | Tadžikija Tadžikija | Šiaurės Korėja Šiaurės Korėja | **4–0** | Mianmaras Mianmaras |
| 2010 | Šri Lanka  Šri Lanka | **Šiaurės Korėja Šiaurės Korėja** | **1–1** (po prat.)(5–4 b.s.) | Turkmėnija Turkmėnija | Tadžikija Tadžikija | **1–0** | Mianmaras Mianmaras |
| 2012 | Nepalas  Nepalas | **Šiaurės Korėja Šiaurės Korėja** | **2–1** | Turkmėnija Turkmėnija | Filipinai Filipinai | **4–3** | Palestinos valstybė Palestina |
| 2014 | Maldyvai  Maldyvai | Palestinos valstybė **Palestina** | **1–0** | Filipinai Filipinai | Maldyvai Maldyvai | **1–1** (po prat.)(8–7 b.s.) | Afganistanas Afganistanas |

Išnašos
1. ↑  Varžybos dėl 3-os vietos nevyko

Šaltiniai
---------

1. ↑
*Juan Carlos I*
lėktuvas laive
**Lengvasis lėktuvnešis** (angl. *light aircraft carrier*) – lėktuvnešis, mažesnis už standartinį karinio laivyno lėktuvnešį ir turintis nuo 1/3 iki 2/3 mažiau lėktuvų. Šio laivų tipo apibrėžimas priklauso nuo valstybės.

Istorija
--------

Antrojo pasaulinio karo metais JAV pastatė nemažai lengvųjų lėktuvnešių ant kreiserių korpusų. Pvz. *Independence* klasės lengvieji lėktuvnešiai buvo statomi perdirbant lengvuosius *Cleveland* klasės kreiserius, tačiau jie buvo prasti lėktuvnešiai, nes jų pakilimo deniai buvo siauri ir trumpi. Su lengvaisiais lėktuvnešiais kaip plaukiojantys aerodromai sėkmingai konkuravo eskortiniai lėktuvnešiai. Vienintelis lengvųjų lėktuvnešių pranašumas buvo didelis greitis, leidęs jiems plaukti tuo pačiu greičiu kaip ir kiti pagrindiniai koviniai laivai (eskortiniai lėktuvnešiai buvo gerokai lėtesni).

Lengvieji *Independence* klasės lėktuvnešiai buvo labai reikalingi karo pradžioje, kai Ramiajame vandenyne buvo likę tik „Enterprise" ir „Saratoga", o Atlante – tik „Ranger" laivyno lėktuvnešiai. Karui einant į pabaigą buvo suprojektuoti *Saipan* klasės lengvieji lėktuvnešiai. Jau karui pasibaigus buvo pastatyti du tokie lėktuvnešiai („Saipan" ir „Wright"). Kaip lėktuvnešiai jiedu buvo naudoti neilgai ir juos perdarė į vadovavimo ir ryšių laivus.

Po Antrojo pasaulinio karo D. Britanijos Karališkasis karinis laivynas naudojo nemažai lengvųjų lėktuvnešių, kurių projektai buvo dar karo laikų. Keli britų statybos lengvieji lėktuvnešiai (*Colossus* ir *Majestic* klasių) buvo parduoti Argentinai, Australijai, Brazilijai, Kanadai, Indijai ir Nyderlanda

Giuseppe Garibaldi ir Príncipe de Asturias
ms.

Aktyvių lengvųjų lėktuvnešių sąrašas
------------------------------------

Italijos karinis laivynas
* *Giuseppe Garibaldi* (551)

Ispanijos karinis laivynas
* *Juan Carlos I*

Karališkasis Tailando karinis laivynas
* HTMS *Chakri Naruebet* – 1 laivas

Senųjų japonų lengvųjų lėktuvnešių sąrašas
------------------------------------------

Japonijos karinis laivynas
* *Zuihō* klasė – 2 laivai
* *Ryūhō*
* *Chitose* klasė – 2 laivai

Išnašos
-------

1. 1 2  Watts(1967)p.49
2. ↑  Brown(1977)pp.21-22
3. ↑  Brown(1977)pp.21-22
4. ↑  Watts(1967)pp.54&56
5. ↑  Brown(1977)pp.26-27
6. 1 2  Watts(1967)p.56
7. ↑  Brown(1977)pp.27-28
8. ↑  Brown(1977)pp.27-28

Šaltiniai
---------

* Brown, David (1977). Aircraft Carriers. Arco Publishing. ISBN 0-668-04164-1.
* Watts, Anthony J. (1967). Japanese Warships of World War II. Doubleday & Company.
**Lukas Čepkauskas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1997 m. kovo 15 d. (26 metai) |
| Gimimo vieta | Jonava, Lietuva |
| Ūgis | 171 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | FK Garliava |
| **Numeris** | 11 |
| **Pozicija** | saugas |
| Jaunimo klubai |
| 20??–2016 | Jonavos KKSC |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2015–201620182018–20192020–202120222023– | FK LietavaFK Utenos UtenisFC StumbrasFK JonavaFK JonavaFK Garliava | 0? 0(?)0? 0(?)02 0(?)0? 0(?)25 0(0)03 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. kovo 26 d.. |

**Lukas Čepkauskas** (g. 1997 m. kovo 15 d.) – Lietuvos futbolininkas, saugas.

Karjera
-------

Futbolo paslapčių sėmėsi Jonavos sporto mokykloje. Nuo 2014 m. rungtyniavo Jonavos KKSC ekipose. Vėliau – „Lietavos" klubo jaunimo ekipose.

### FK „Lietava"

2015 m. gegužės 4 d. debiutavo Lietava B ekipoje. Antros lygos rungtynėse jonaviškiai 3-2 nugalėjo FC Hegelmann Litauen. Čepkauskas šiose rungtynėse pasižymėjo pelnydamas įvartį.

### FK „Utenos Utenis"

Nuo 2018 m. atstovavo Utenos Uteniui, kuris rungtyniavo Pirmoje lygoje.

2018 m. balandžio 22 d. uteniškiai rezultatu 6-1 sutriuškino kupiškėnus. Šiose rungtynėse įvarčiu pasižymėjo ir Čepkauskas.

### FC „Stumbras"

Nuo 2018 m. vasaros atstovavo FC Stumbras. Rungtyniaudavo dublerių ekipoje, o 2018 m. A lygoje sužaidė vos dvejas rungtynes.

A lygoje debiutas įvyko 2018 m. rugpjūčio 11 d. rungtynėse prieš FK Kauno Žalgiris.

### FK „Jonava"

Nuo 2020 m. vasaros atstovavo „Jonavos" klubui. Debiutavo 2020 m. birželio 19 d. Pirmos lygos rungtynėse prieš FA Šiauliai.

2022 m. „Jonavos" klubas pateko į A lygą. Debiutavo aukščiausioje šalies lygoje 2022 m. kovo 4 d. rungtynėse prieš „Žalgirio" klubą. Šiose rungtynėse vilniečiai sutriuškino jonaviškius rezultatu 6:0.

Statistika
----------

A lygos ir Pirmos lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
| **2018** | **FC Stumbras** | 2 | 0 |
| **2019** | **FC Stumbras** | 0 | 0 |
|  |  |  |  |
| **2020** | **FK Jonava** |  ? |  ? |
| **2021** | **FK Jonava** |  ? |  ? |
|  |  |  |  |
| **2022** | **FK Jonava** | 25 | 0 |
|  |  |  |  |
| **2023** | **FK Garliava** | 3 | 0 |
|

Spalvų reikšmės: 

     Ekipa žaidė A lygoje;
     Pirmos lygos ekipa;

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  alyga.lt: Žalgiris 6-0 Jonava
6. ↑   Archyvuota kopija 2022-07-09 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* alyga.lt svetainė (žaidėjas)
* SOCCERWAY (žaidėjas)
* FLASHSCORE (žaidėjas)
* SOFASCORE (žaidėjas)
* lietuvosfutbolas.lt (žaidėjas)
* Transfermarkt (žaidėjas)
* Globalsportsarchive (FK Jonava)
|  |
| --- |
| Aynur Doğan |
|  
Ainūr 2008 m. |
| Biografija |
| Dar žinomas | Aynur |
| Gimė | 1975 m. (~48 metai) Turkija Čemišgezekas, Turkija |
| Žanrai | world, etninė |
| Kūrinių kalbos | kurdų |
| Veikla | atlikėja, dainų autorė |
| Instrumentai | vokalas |
| Aktyvumo metai | 2002- |
| Įrašų kompanija | Kalan Müzik |
| Svetainė | aynurdogan.net |

**Ainūr Dohan** (*Aynur Doğan*; g. 1975 m.) – kurdų muzikos atlikėja iš Turkijos. Atlieka etninę kurdų muziką ir šiuolaikines jos interpretacijas.

Gimė mažame Čemišgezeko mieste rytų Turkijoje. 1992 m. dėl susirėmimų tarp kurdų ir Turkijos armijos su šeima pasitraukė į Stambulą. Lankė Arifo Sago muzikos mokyklą, 2002 m. išleido savo pirmąjį albumą. Kitas Doan albumas „Keçe Kurdan" buvo uždraustas Dijarbakyro apygardos teismo, nes buvo pripažintas skatinąs kurdų separatizmą. Vėliau draudimas panaikintas.

2005 m. Ainūr Doan, su kitais Stambulo muzikantais įrašė muziką Fati Akino filmui „Crossing the Bridge: The Sound of Istanbul". 2006 m. dalyvavo San Fransisko muzikos festivalyje.

Diskografija
------------

* *Sayir* (2002 m.)
* *Keçe Kurdan* (2004 m.)
* *Bahar*, su Kardeş Türküler (2005 m.)
* *Miraz*, su Mikail Aslan (2005 m.)
* *Nûpel* (2005 m.)
* *Güldünya Şarkıları* (2008 m.)

Nuorodos
--------

* Aynur Doğan svetainėje Last.fm
|  |
| --- |
| **Kalniškių pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Kalniškių pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Kalniškių pagrindinė mokykla|250px]] |
| **Adresas** | Lubiai, Kretingos rajonas |
| **Direktorius(-ė)** | Janina Jonkuvienė |
| **Mokinių skaičius** | 35 |
| **Įkūrimo data** | 1922 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 8 |

**Kretingos rajono Kalniškių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lubiuose (Kretingos raj.), iki 2009 m. vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190282130. Steigėjas Kretingos rajono savivaldybės taryba. Dabar tai Kartenos mokyklos skyrius.

Istorija
--------

Pradinė mokykla Kalniškiuose įkurta 1922 m. pas pasiturintį valstietį Povilą Lubį. Mokykloje buvo keturi skyriai, mokėsi 30 vaikų. 1954 m. Kalniškių pradinėje mokykloje įsteigta 5-a klasė. Per trejus metus mokykla tapo septynmetė. 1962 m. Kalniškių septynmetė mokykla reorganizuota į aštuonmetę. 1963 m. šalia senųjų buvusio ūkininko pastatų pastatytas naujas mokyklos pastatas. 1985 m. mokykla reorganizuota į nepilną vidurinę, o nuo 1987 m. į Kalniškių pagrindinę mokyklą. Nuo 1998–1999 m. m. Kalniškių pagrindinė mokykla teikė pradinį ugdymą ir pagrindinio ugdymo programos I dalį (1-8 klasės).

2009 m. rugsėjo 1 d. Kalniškių pagrindinė mokykla reorganizuota į Kretingos rajono Kartenos vidurinės mokyklos Kalniškių pagrindinio ugdymo skyrių. Nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. skyrius teikia pradinį (1-4 klasės) ir priešmokyklinį ugdymą (mišri grupė). 2014 m. Kartenos vidurinei mokyklai įgijus mokyklos-daugiafunkcio centro statusą, pasikeitė ir oficialus skyriaus pavadinimas – Kretingos rajono Kartenos mokyklos-daugiafunkcio centro Kalniškių pradinio ugdymo skyrius.

Direktoriai
-----------

* 1954 m. Antanina Masiokaitė-Petrutienė
* 1981 m. Janina Jonkuvienė

Nuorodos
--------

1. ↑  Kretingos r. Kartenos mokyklos-daugiafunkcio centro Kalniškių pradinio ugdymo skyrius. Archyvuota kopija 2022-05-21 iš Wayback Machine projekto. 2018-12-10, Kretvb.lt (tikrinta 2022-06-14).

* Skyriaus svetainė
* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2014-03-30 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Aplinkos technologijos |
| --- |
| Šis straipsnis yra serijos**Aplinkos technologijos** dalis

---

 |
| Tvarioji plėtraAtsinaujinantieji energijos ištekliaiEnergijos taupymasEnergetikos plėtraBiokurasBiodegalaiVandenilio technologijosVandens gerinimasNuotekų valymasRemediacija (atstatymas)Atliekų tvarkymasAtliekų perdirbimasKompostavimasOro taršos kontrolė ir modeliavimas
Poveikio aplinkai vertinimasEkologinė miškininkystėEkologinė statybaNatūralioji statybaAplinkos dizainas |
| **Aplinkotyra** |
| Ž • A • R |

Komposto krūva
**Kompostavimas** – tai biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo būdas, kai dėl kompleksinio biologinio, biocheminio ir fizinio proceso, t. y. mikroorganizmų, dirvožemio gyvūnų ir jų išskiriamų fermentų poveikio, mineralizuojasi biologiškai skaidžios atliekos, išsiskiria biogeniniai elementai ir susidaro humusas.

Tai yra vienas iš būdų perdirbti atliekas ir, svarbiausia, atsikratyti šiukšlių. Kompostavimas namų ūkyje yra puikus biologiškai skaidžių atliekų tvarkymo būdas, jis prilyginamas atliekų vengimui. Kompostavimo metu organinės medžiagos sugrąžinamos atgal į medžiagų apykaitos ratą. Komposte vyksta tie patys procesai kaip ir dirvoje, tačiau daugelį kartų greičiau ir efektyviau. Kaip ir atliekų vengimas, šis metodas padeda mažinti atliekų surinkimo bei šalinimo kaštus ir turi būti skatinamas.
| **Ross Brawn** |
| --- |
|  |
| Rossas Brawnas lenktynių metu |
| Gimė | 1954 m. lapkričio 23 d. (68 metai) |
|  |
| Veikla | autosporto inžinierius iš Didžiosios Britanijos, Formulės 1 Brawn GP ekipos savininkas. |
|  |
|  **Vikiteka** | Ross Brawn |

**Ross Brawn** (g.1954 m. lapkričio 23 d.) – autosporto inžinierius iš Didžiosios Britanijos, Formulės 1 Brawn GP ekipos savininkas.

Didžiąją savo karjeros dalį jis dirbo įvairiose Formulės 1 ekipose. Geriausiai jam sekėsi dirbti Benetton Formula ir Scuderia Ferrari komandose, su kuriomis yra laimėjęs čempionatus. 2007 m. jis pasitraukė iš Formulės 1, tačiau kitais metais grįžo kaip Honda F1 komandos vadovas.

Karjera
-------

Jo karjera autosporte prasidėjo 1976 m. kuomet jis pradėjo dirbti vienoje Formulės 3 ekipoje mechaniku. 1978 m. jis perėjo į naujai suformuotą Formulės 1 Williams F1 ekipą. Vėliau jis trumpai dirbo Haas Lola ir Arrows ekipose, kol perėjo į Jaguar kompaniją, kuriai padėjo sukonstruoti Jaguar XJR-14 automobilį, kuris nugalėjo 1991 m. Pasaulio sportinių automobilių čempionate.

### Benetton

Vėliau tais pačiais metais jis sugrįžo į Formulę 1 kaip Benetton Formula ekipos technikos direktorius. Šiai ekipai jis padėjo nugalėti kartu Michaeliu Schumacheriu 1994 m. ir 1995 m.

### Ferrari

Rossas Brawnas 1996 m. pabaigoje kartu su M. Schumacheriu perėjo į Scuderia Ferrari ekipą. R. Brawnas buvo atsakingas už ekipos strategiją, o kartu su ja pelnė 5 pilotų ir 6 ekipos čempionų titulus. 2006 m. spalio 26 d. Ferrari pranešė, jog ją palieką R. Brawnas, kartu išeinantis ir iš aktyvaus sporto.

### Honda

2007 m. lapkričio 12 d. Honda ekipa patvirtino, jog jos vadovu taps R. Brawnas. Nesėkmingai susiklosčius 2008 m. sezonui ekipai iškilo bankroto grėsmė.

### Brawn GP

2009 m. kovo 6 d. Rossas Brawnas perpirko visas komandos akcijas ir tapo naujos komandos savininku, ją pervadinęs į Brawn GP.

Prieš pat pirmąjį sezono GP Australijoje buvo pranešta, kad Brawno ekipą sutiko paremti "Virgin" kompanijos vadovas seras Richardas Bransonas. Kiek vėliau komanda susitarė ir su kitu rėmėju – Šveicarijos investavimo kompanija "MIG Investments".

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Ferrari" palieka R. Brawnas ir P. Martinelli[neveikianti nuoroda]
2. ↑  R. Brawnas taps „Honda" komandos vadovu Archyvuota kopija 2008-05-07 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Oficialu: R. Brawnas perėmė „Honda" valdymą Archyvuota kopija 2009-03-09 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Oficialu: „Virgin" tapo „Brawn" rėmėja Archyvuota kopija 2009-03-31 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Aktorius** (lot. *actor*) – teatro spektaklių, kino, televizijos filmų vaidmenų atlikėjas, vaidintojas.

Meno sritis, kurioje dirba aktorius, apibrėžia jo veiklą. Tai gali būti fiktyvių arba realių asmenybių vaizdavimas, naudojantis gestais, mimika ir kalba, atvaizduojant situacijas naudojant paminėtas ir kitas išraiškos priemones (pvz. šokis).

Priklausomai nuo atliekamo vaidmens svarbos išskiriami statistai, antraplanių vaidmenų atlikėjai ir pagrindinių vaidmenų atlikėjai. Statistai „užpildo foną", jų vaidmenys be teksto, antraplanių vaidmenų atlikėjai vaidina atskiras, nedideles scenas, paprastai su nedaug teksto.

Kilmė
-----

Vaidybos ir aktorystės šaknys yra gentinių visuomenių ritualuose. Ilgainiui atskiri asmenys perimdavo ritualinių scenų perteikimą gentainiams. Iš gentinių ritualų susiformavo ir Senovės Graikijos tragedijos, kuriose vaidindavo profesionalūs aktoriai.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Artistai
* Aktoriai - aktorių biografijos ir filmografijos.

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Aktorius***
| Bendigasangl. *Bendigo* |
| --- |
| *Bendigo miesto centras* |
|  |
| 

BendigasBendigas

36°45′0″ p. pl. 144°16′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.75000°š. pl. 144.26667°r. ilg.﻿ / 36.75000; 144.26667﻿ (Bendigas)Koordinatės: 36°45′0″ p. pl. 144°16′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.75000°š. pl. 144.26667°r. ilg.﻿ / 36.75000; 144.26667﻿ (Bendigas) |
|  |
| **Valstybė** | Australijos vėliava Australija |
| **Valstija** | Viktorijos valstija Viktorija (Australija) |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 99 122  |
|  |
| **Kirčiavimas** | Beñdigas |

**Bendigas** (angl. *Bendigo*) – miestas pietryčių Australijoje, Viktorijos valstijoje, 150 km į šiaurę nuo Melburno. Tai vienas didžiausių šalies miestų, esančių ne pakrantėje. Kalnakasybos technikos, metalo apdirbimo pramonė, vystomas turizmas. Miestas garsėja Viktorijos stiliaus architektūra.

Istorija
--------

1951 m. šiose vietovėse radus aukso, greitai išdygo palapinių miestelis, kuriame apsigyveno aukso ieškotojai. 1863 m. suteiktos miesto teisės, o nuo 1891 m. oficialiai vadinamas Bendigu.

Geležinkelis čia buvo nutiestas iki 1862 m. Tai paskatino spartų miestelio augimą. Čia buvo vystoma miltų, vilnos, malūnų, karjerų, liejyklų, eukalipto aliejaus pramonė, maisto gamybos pramonė, būta lentpjūvių. Dėl spartaus gyventojų skaičiaus augimo trūko vandens, todėl pastatytas naujas akvedukas, kuriuo tiektas Kolibano upės vanduo. Bendigo mieste architektas Viljamas Čarlzas Volandas suprojektavo daugiau nei 80 pastatų, įskaitant Aleksandros fontaną su granito delfinais, vienaragiais, nimfomis ir alegorinėmis figūromis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Pasaulio vietovardžiai. Afrika. Antarktida. Australija. Okeanija*. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Beñdigas.
| Avuotinių piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|295px]] |
| 

Avuotinių piliakalnisAvuotinių piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°34′42″š. pl. 25°31′37″r. ilg.﻿ / ﻿56.57835°š. pl. 25.52708°r. ilg.﻿ / 56.57835; 25.52708Koordinatės: 56°34′42″š. pl. 25°31′37″r. ilg.﻿ / ﻿56.57835°š. pl. 25.52708°r. ilg.﻿ / 56.57835; 25.52708 |

 |
| Vieta | Latvija |
| Seniūnija | Aizkrauklės savivaldybė Klintainės valsčius |
| Naudotas | I tūkstantmetis – XIII a. |
| Registro Nr. | 112  |

**Avuotinių piliakalnis** (latv. *Avotiņkalns – pilskalns*) – piliakalnis Latvijoje, Vidžemėje, Aizkrauklės savivaldybės teritorijoje, Klintainės valsčiuje. Pasiekiamas keliu E22 Pliavinios – Ryga, nuo Riterių pasukus pietų kryptimi link Pliavinių hidroelektrinės tvenkinio, prie buvusių Avotinių ir Lūzanių kaimų.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas Dauguvos dešiniajame krante. Siauras ir nuolaidus pietrytinis šlaitas perkastas trimis grioviais, tarp kurių suformuoti du apie 2 m aukščio pylimai.

Manoma, kad piliakalnyje gyventa dar viduriniajame geležies amžiuje, siejamas su latgalių apsigyvenimu vietovėje VI a. – VII a. pradžioje. Piliakalnio aikštelėje ir tarp pylimų rastas intensyvus juodas kultūrinis sluoksnis, kuriame rasta lipdytinės keramikos.

Pavadintas dabar Pliavinių hidroelektrinės marių užlieto Avuotinių kaimo vardu. Kalno pylimai ypač nukentėjo per Pirmąjį pasaulinį karą kasant apkasus. Saugomas valstybės, valstybinės reikšmės kultūros paminklas, VKPAI Nr. 112.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Aizkrauklės piliakalnis 22 km |  | Luokstės piliakalnis 7 km Vyno kalno piliakalnis 5 km |  |
| Kalnaziedų piliakalnis 13 km |  | Babranų piliakalnis 11 km Sėlpilio piliakalnis 6 km |
| Strobukų piliakalnis 50 km | Grūbelės piliakalnis 8 km | Permalių piliakalnis 9 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kultūras Ministrijas 29.10.1998 rīkojums Nr.128, publicēts laikrakstā „Latvijas Vēstnesis" 18.12.1998
2. ↑  Avuotinių piliakalnis. Vietos
3. ↑  Latvijos kultūros paminklų apsaugos inspekcija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kompostinė dirva
**Kompostas** (lot. *compono, compositum* 'sudėti, sukrauti, mišinys'), *pūdinys* – skirtingo mineralizacijos lygio įvairių organinių medžiagų mišinys. Jame esančios puvenos (ne visai supuvusios šakelės, žolių stiebeliai ir įvairios organinės liekanos) užtikrina žemės purumą ir ilgalaikį trąšumą. Komposte yra gausybė bakterijų, mielių, pelėsinių grybų, pirmuonių ir kitų mikroorganizmų, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai maitinasi organinėmis liekanomis.

Fermentų pagalba jas mineralizuoja, paverčia tirpiomis medžiagomis, kurias jau gali iš komposto įsisavinti augalų šaknys. Į dirvą patekęs kompostas suyra išskirdamas pagrindines augalų maistines medžiagas – azotą, fosforą, kalį ir mikroelementus. Tai natūrali trąša, kurios per daug nebūna nei dirvai, nei augalams. Priešingai negu mineralinės trąšos, jis neturi neigiamo šalutinio efekto. Kompostas palengvina molingų dirvų struktūrą ir pagerina oro laidumą, o smėlingose – sulaiko drėgmę, atstato nualintas dirvas. Komposto sugebėjimas atstatyti dirvos struktūrą yra daug labiau vertinamas už trąšos savybes.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Kompostavimas
* Humusas
Katonas Vyresnysis, XIX a. biustas***Carthago delenda est*** („Kartagina turi būti sunaikinta") – populiari lotyniška oratorinė frazė. Visas pasakymas buvo „Ceterum censeo Carthaginem esse delendam" arba „Ceterum autem censeo Carthaginem esse delendam" ir apytiksliai reiškė „Be to, aš manau, kad Kartagina turi būti sunaikinta". II a. pr. m. e. prieš trečiąjį pūnų karą romėnų senatorius Katonas Vyresnysis taip užbaigdavo kiekvieną kalbą, net ir nesusijusią su Kartagina. Jis siekė, kad po Antrojo pūnų karo susilpnėjusi Kartagina būtų sunaikinta galutinai, kol neatsigavo ir vėl nepradėjo kelti grėsmės Romai.

Vėliau šią frazę kartais naudodavo politikai siedami su totaliniu karu. Pavyzdžiui, 1673 m. prieš trečiąjį anglų–olandų karą kalboje Parlamente ją panaudojo anglų politikas Antonis Ašlis Kuperis (*Anthony Ashley Cooper*), Angliją lygindamas su Roma, o Olandijos respubliką – su Kartagina. Jis pasakė „Delenda est Carthago", tikriausiai nuo tada ir išpopuliarėjo ši trumpesnė jos forma.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Alan E. Astin. „Cato the Censor", Oxford University Press, 1978 m.
2. ↑
3. ↑  „Delenda est Carthago, or the Lord Chancellor Shaftsbury's speeches in Parliament about the second war with the Dutch in 1672, and 1673". ISBN: 1170040071