| Aukštųjų Himalajų slėnis:Lunana |
| --- |
|  |
| Šalis | Butanas (Gasa) |
| Tautos | **lunanapai** (apie 700) |
| Kalba | lunanakha |
|  |
| Lunana slėnis - Nr. 53 žemėlapyje |

**Lunana slėnis** – kalnų slėnis Aukštuosiuose Himalajuose, esantis Butano šiaurėje, Gasos rajone. Vienas aukščiausių gyvenamų slėnių ir vienas atokiausių slėnių pasaulyje. Slėnyje yra to paties pavadinimo kaimas, kuris yra **Lunanos gevogo** administracinis centras.

Slėnio pagrindinė etninė grupė yra **lunanapai** (arba lunapai). Jie kalba tibetiečių grupės kalba – lunanakha, bet taip pat vartoja ir valstybinę Butano kalbą – dzongkha.

Gamta ir buitis
---------------

Lunanapai, kaip ir jų kaimynai lajapai, gyvena pusiau klajoklišką gyvenimo būdą. Kaimuose jie augina miežius, grikius, garstyčias. Tačiau svarbiausias buities pagrindas yra jakų auginimas. Jakai ganosi aukštikalnėse aplink slėnį, ir vasarą jų ganyklų aukštis gali siekti net 6000 m. Pagrindinis vyrų darbas yra šių ganyklų priežiūra, todėl jie didžiumą laiko praleidžia migruodami kalnuose ir gyvendami atšiauriomis sąlygomis iš jakų vilnos austose palapinėse. Migracijų metu vyrai taip pat renka brangius medicininius grybus (*Yigatso Gimbo*), kurie vartojami vietos reikmėms ir parduodami.

Moterys gyvena sėsliai kaimuose, prižiūrėdamos daržus ir jakų pateles. Šios yra melžiamos, iš jų pieno gaminamas sviestas, sūris.

Kultūra
-------

Lunanapai yra įtakoti Tibeto kultūros, o jų religija yra Tibeto budizmas, kuris į slėnį atėjo jau VII a. Tačiau be jo egzistuoja ir vietiniai tikėjimai. Pvz. tikėjimas į šventuosius miškus (*Due Shing*), į kuriuos įėjus užrūstinamos vietos dvasios. Nemažą įtaką turi vietos šamanai (*pow*) ir žiniuonės (*tsip*). Žinomos ir vetinės šventės, kurios nešvenčiamos kitur.

Lunanapai mažiau paveikti turizmo nei jų kaimynai lajapai, jų rūbai ir gyvenimo būdas yra paprastesni, funkcionalesni. Nepaisant Butano pastangų kontroliuoti turizmą, turistų srautai didėja, lunanapus pasiekia modernios technologijos, tokios kaip telefonas, internetas.

Nors slėnyje yra būtiniausios medicinos ir švietimo įstaigos, technologijų lygis nėra pakankamas.

Nuorodos
--------

* BBC pranešimas apie lajapus ir lunanapus

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSvarbiausi Aukštųjų Himalajų slėniai ir tautos (bhotijai) |
| --- |
|  |
| Vakariniai Himalajai | 
 Suru **·**  Drasas (purikai) **·**  Zanskaras (zanskariai) **·**  Spitis (spičiai) **·**  Lahulis (lahauliai) **·**  Bhagiratis (džadhai) **·**  Mana **·**  Niti (marčhai, tolčhai) **·**  Džoharas (džohariai) **·**  Mahakali (rangkai) |  |
|  |
| Centriniai Himalajai | 
 Humla (humlai) **·**  Dolpo (dolpai) **·**  Mustangas (lovai, seke) **·**  Kali Gandaki (thakaliai, čantjaliai) **·**  Nar (nar phu) **·**  Manangas(manangbai) **·**  Buru Gandaki (nubri, ghale) **·**  Šiar Khola (tsumai, baaramu, tamangai) **·**  Trisuli (kjerungai) **·**  Helambu (Helambu šerpai) **·**  Langtangas (tamangai) **·**  Džiri (džireliai) **·**  Khumbu (šerpai) **·**  Arunas (jamphu, naaba) **·**  Tamuras (valungbai, thudamai) |
|  |
| Rytiniai Himalajai | 
Čumbi (gromai) **·**  Laja (lajapai) **·**  Lunana (lunanapai) **·**  Tavangas (Tavango monpai)  |

 |