| **Populus alba** |
| --- |
| Baltoji tuopa (Populus alba)Baltoji tuopa auganti Vienoje |
| Apsaugos būklė |
| Nekeliantys susirūpinimo (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Eilė: | Malpigijiečiai  *( Malpighiales)* |
| Šeima: | Gluosniniai  *( Salicaceae)* |
| Gentis: | Tuopa  *( Populus)* |
| Rūšis: | Baltoji tuopa  *( Populus alba)* |

 |
| Baltoji tuopa (Populus alba)Baltųjų tuopų savaiminis paplitimo arealas pasaulyje (Europa, Vakarų Azija, Šiaurės Afrika)
     Savaiminis paplitimas
**✖** Savaiminio paplitimo izoliuotos populiacijos
▲ Introdukuotos ir natūralizuotos populiacijos |
| Binomas |
| ***Populus alba***L. 1753 |
| **Sinonimai** |
| * *Populus alba* var. *alba*
* *Populus alba* var. *bolleana* (Lauche) Otto
* *Populus alba* var. *nivea* Aiton
* *Populus bolleana* Lauche
* *Populus major* Mill.
* *Populus nivea* Willd.
* *Populus nivea* Wesm.
* *Populus pseudonivea* Grossh.
 |

Baltosios tuopos lapeliai, kairėje apatinė dalis, dešinėje viršutinė
Baltosios tuopos jauni lapai
Baltosios tuopos vyriški žirginiai
**Baltoji tuopa** (*Populus alba*) – magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (*Salicaceae*) šeimos, tuopų (*Populus*) genties medžių rūšis.

Dėl sidabriškai baltų lapų ir didingos lajos, laikoma viena iš gražiausių tuopų genties rūšių.

Paplitimas
----------

XX a. pabaigoje prasidėjus visuotiniam klimato atšilimui, baltųjų tuopų populiacijos plečiasi šiaurės ir rytų kryptimi.

Pietvakarinis paplitimo arealas yra pietvakarių Europoje prie Atlanto vandenyno pakrančių ir tęsiasi apimdamas visą vidurio, pietų ir pietryčių Europą. 

Savaime auga Mažojoje Azijoje, šiaurės Irane, Artimųjų Rytų šiaurinėje dalyje. Rytuose paplitusios visoje Vidurinėje Azijoje, išskyrus jos dykumų regionus. 

Taip pat savaiminės vakarinėje Šiaurės Afrikoje, įskaitant Atlaso kalnų regioną ir palei Viduržemio jūrą.

Dažnai auginamos parkuose. 

### Lietuvoje

Lietuvoje introdukuotos. Šiaurinis baltųjų tuopų arealas netoli Lietuvos pietinių sienų – tai yra netoli Gardino pietinių priemiesčių (Gudija), o Lenkijoje šiek tiek į pietvakarius, pietus nuo Augustavo miesto. Viena žinomiausių Lietuvoje yra „Pajūrio tuopa", tai savivaldybės saugomas botaninis gamtos paveldo objektas. Auga Pajūrio miestelyje, Šilalės rajone. Jos kamieno apimtis 1,3 metro aukštyje – 655 cm, medžio aukštis apie 40 m. Paskelbta saugoma 2006 m. Panašaus skersmens bei aukščio yra ir Atkočių tuopa Ukmergės rajone.

Augavietės
----------

Mėgsta augti drėgnose vietovėse, šalia upių, ežerų, regionuose, kur karštos vasaros ir šaltos ar švelnios žiemos.

Matmenys ir amžius
------------------

Lapuotis ir lapus metantis medis. Auga greitai. Priklausomai nuo augimo regiono ir augimviečių, užauga 16-27 m, rečiau 35-45 m aukščio. Kamieno skersmuo vidutinio ūgio žmogus krūtinės aukštyje 1,5-3 m. Pietų Čekijos Nosislavo miestelyje 1904 metais augo 36 m aukščio, 3,52 m kamieno skersmens, 11,25 m kamieno apimties ir jai buvo 500 metų amžiaus, nors paprastai jos išgyvena 300-400 metų.

Morfologija
-----------

Jų laja plačiai išsikerojusi. Ilgųjų ūglių lapų viršutinė pusė plika, žalia, apatinė – baltais plaukeliais vatota. Senų liemenų žievė suaižėjusi ir patamsėjusi. Kuokeliniai žirginiai 3-7 cm, piesteliniai – 10-12 cm ilgio. Žydi balandžio, rečiau gegužės mėn. Kuokeliniai žirginiai 3-7 cm, piesteliniai – 10-12 cm ilgio. Plinta šaknų atžalomis.

Panaudojimas
------------

Mediena lengva, minkšta, naudojama celiuliozės pramonėje.

Galerija
--------

* Apie 200 metų baltoji tuopa auganti Czajęcice kaime (Švento Kryžiaus vaivadija, Lenkija)Apie 200 metų baltoji tuopa auganti *Czajęcice* kaime (Švento Kryžiaus vaivadija, Lenkija)
* Baltosios tuopos su lapais šakelėBaltosios tuopos su lapais šakelė
* Jaunos (penkerių metų) baltosios tuopos kamienasJaunos (penkerių metų) baltosios tuopos kamienas
* Baltosios tuopos žievėBaltosios tuopos žievė
* Senos baltosios tuopos žievėSenos baltosios tuopos žievė
* Baltosios tuopos žiemąBaltosios tuopos žiemą
* Populus alba *Populus alba*

Šaltiniai
---------

1. ↑   „IUCN Red List - Populus alba". IUCN Red list. Nuoroda tikrinta 2013-07-16.
2. ↑  theplantlist.org / *Populus alba* L.
3. ↑  euforgen.org / *Populus alba*


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Baltoji tuopa** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDendrologija |
| --- |
|  |
| 
Botanika · Augalija · Flora · Augalai · Sumedėjęs augalas · Liana · Puskrūmis · Krūmokšnis · Krūmas · Krūmedis · Medis · Vaismedis · Kultivaras · Lapuočiai · Spygliuočiai · Vienanamis augalas · Dvinamis augalas
Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas · Lietuvos vietinės medžių ir krūmų rūšys · Lietuvos išskirtiniai medžiai · Lietuvos svetimžemė dendroflora · Pasaulio išskirtiniai medžiai 
Miškas · Miško skliautas · Pomiškis · Lietuvos miškai · Pasaulio miškai (šalys pagal miškų plotą) · Miškų nykimas (neteisėtas miško kirtimas)
Miškininkystė (ekologinė miškininkystė) · Miško atkūrimas · Įveisimas · Miškų ūkis · Miškų urėdija · Girininkija · Eiguva · Lietuvos miškų institutas |

 |