recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Naujosios Vilnios komercinis bankas** - buvęs Lietuvos komercinis bankas, vienas iš 7 bankų, veikęs dar pertvarkos metais. Būstinė - Naujoji Vilnia.

Istorija
--------

Įkurtas Lietuvos TSR. Įsteigtas steigėjų pajiniais įnašais ir įregistruotas TSRS valstybiniame banke Maskvoje. Po nepriklausomybės atkūrimo banko statutas liko tas pats, neperregistruotas.

1991 m. rugpjūčio 23 d. LRV nutarimu Nr. 350 („Dėl Naujosios Vilnios komercinio banko veiklos") Lietuvos Respublikos Vyriausybė (Ministras Pirmininkas Gediminas Vagnorius) pažymėjo, kad Naujosios Vilnios komercinio banko veikla Lietuvos banko valdybos yra pripažinta neteisėta, prieštaraujančia Lietuvos banko įstatymui ir destabilizuojančia Lietuvos Respublikos kreditavimo ir pinigų cirkuliacijos sistemą. Siekdama nutraukti neteisėtą Naujosios Vilnios komercinio banko veiklą, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė: 

* Įpareigoti valstybines ir valstybines akcines įmones Naujosios Vilnios komercinio banko pajininkes iki l99l m. rugsėjo l d. atsiimti savo įnašus banko kapitalui formuoti, o įmones - banko klientes perkelti savo sąskaitų likučius į kitas Lietuvos Respublikos bankų įstaigas. Neįvykdžiusioms šio nurodymo įmonėms bus taikomos įstatymų numatytos sankcijos, o kalti asmenys traukiami atsakomybėn.
* neteisėtai veikusio banko pajamas paimti į biudžetą.
* Pasiūlyti Lietuvos Respublikos generalinei prokuratūrai spręsti banko vadovų atsakomybės klausimą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Šadžius L. Lietuvos šiuolaikinės bankininkystės raidos pradžia (1988-1990 m.)// Pinigų studijos. -2002.- Nr. 2[neveikianti nuoroda] (PDF)
2. ↑  Dėl Naujosios Vilnios komercinio banko veiklos
| ***Er Piu – Meilės ir peilių istorija*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Er Più – storia d'amore e di coltello |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Sergio Corbucci |
| Scenaristas (-ai) | Mario AmendolaSergio Corbucci |
| Vaidina | Adriano Celentano  Claudia Mori Vittorio Caprioli |
| Metai | 1971 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 108 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Er Piu – Meilės ir peilių istorija** (it.  *Er Più – storia d'amore e di coltello*) – 1971 m. Italijoje režisieriaus Sergio Corbucci sukurta komedija, kurioje pagrindinius vaidmenis atliko Adriano Celentano ir Claudia Mori.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Adriano Celentano – Nino
* Claudia Mori – Roza
* Vittorio Caprioli – „kinas"
* Gianni Macchia – Augustarelo Di Lorenzo
* Maurizio Arena – Bartolo Di Lorenzo
* Fiorenzo Fiorentini – Ignacijo
* Gino Pernice – Pjetro Di Lorenzo
* Anita Durante – Tereza

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Roma, 1900-ieji. Jaunas banditas Nino dėl įkalčių trūkumo anksčiau laiko paleidžiamas iš kalėjimo ir grįžta į savo rajoną, kuriame jis vadinamas karaliumi. Jo mergina Roza nenori, kad šis toliau verstųsi nelegalia veikla, todėl Nino pradeda prekiauti žuvimi, tačiau netrukus jo keliai susiduria su Augustarelo, mėsininku, kuris, kaip, jis įtaria, ir įskundė jį policijai. Dar daugiau, šis pradeda rėžti sparną apie Rozą ir Nino priverstas griebtis veiksmų. Sumuštas Augustarelo pasiskundžia savo 3 broliams, kurie nusiaubia Nino parduotuvę. Visuomet akcentuodamas garbę, šis nusprendžia nekeršyti ir pasiperša Rozai. Tai nesulaiko Augustarelo, todėl Nino pasiūlo jam vyno gėrimo varžybas su savotiškomis taisyklėmis. Jų metu pažemintas Augustarelo griebiasi peilio, sužaloja Nino ir save. Augustarelo miršta, o šio broliai ir Roza slaugo Nino, kad šis pasveiktų ir jie galėtų jį nužudyti garbingoje kovoje. Nustatoma data – savaitė iki Nino ir Rozos vestuvių, - tačiau ši visaip stengiasi sutrukdyti dvikovai. Nepavykus perkalbėti brolių Di Lorenzų, Roza pasisiūlo Nino praleisti kartu lemtingą naktį, nors pastarasis tvirtina tokiu būdu negalėsiąs jos vesti. Nors Nino ir sutinka, Rozai užmigus jis nuvyksta į sutartą vietą, kur susiremia su vienu iš Di Lorenzų...
Kraso plynaukštė prie Škociano kaimo
**Krasas** arba ***Karstas*** (slovėn. *Kras*, it. *Carso*, vok. *Karst*) − plynaukštė Balkanuose, Dinarų kalnyno šiaurės vakaruose, į šiaurę nuo Istrijos pusiasalio. Plynaukštė yra Slovėnijos ir šiaurės Italijos teritorijoje.

Plynaukštė sudaryta iš klinčių, kurios lengvai tirpsta vandenyje, todėl daug karstinių reljefo formų (karių, dubių, polių ir urvų). Aukščiausias taškas − Trstslio kalnas (643 m).

Kraso plynaukštėje daug urvų: Postoinos urvas, Škocjano urvai, Grota Gigantė ir kt.

Augalija labai įvairi: nuo skurdžios žolinės iki vešlių miškų; pietiniuose šlaituose auginami vynmedžiai.

Pagal vokišką Kraso regiono pavadinimą pavadinti karstiniai reiškiniai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Erikas Laiconas. *Karstas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 200

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Krasas (Slovėnija)** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Kraso plynaukštė (anglų k.)
* Informacija turistams Archyvuota kopija 2007-09-16 iš Wayback Machine projekto. (anglų, italų, slovėnų ir vokiečių k.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Amnionas** arba **vandenmaišis** – skysčio, kurio didžiąją dalį sudaro vanduo, maišas, supantis gemalą, o po to ir vaisių. Amniono sieną sudaro amniono epitelis, negemalinė mezoderma, amniono skystis (98 % vandens, 1 % neorganinių ir 1 % organinių medžiagų). 9-10 savaitę amnionas suauga su lygiuoju chorionu.

Amniono skysčio visąlaik iki gimimo daugėja, nes jis sunkiasi iš placentos ir virkštelės kraujagyslių, ir iš vaisiaus kūno, jį taip pat sekretuoja amnioblastai ir vaisiaus kvėpavimo takų epitelis. Vėliau prasideda amniono skysčio apykaita. Skystį rezorbuoja tie patys amnioblastai. Nuo 5 mėnesio vaisius pradeda ryti šiuos vandenis, tada šie skysčiai arba atiduodami motinai per placentą, arba išskiriami iš vaisiaus per šalinimo organus atgal į amniono skystį.

Amnionas atlieka nemažai funkcijų: amortizuoja vaisiaus judesius, apsaugo vaisiaus odą nuo išdžiūvimo, o varškinis vaisiaus dangalas, *vernix caseosa*, neleidžia odai permirkti; leidžia vaisiui laisvai judėti, ir neleidžia suaugti jam su amniono siena, dėl to vystosi sąnariai; palaiko kūno temperatūrą; užtikrina simetrišką kūno augimą; lemia normalią plaučių sklaidą; vandenys padeda vaisiui užgimti.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Terminas hieroglifais |
| --- |
| *jpt-ḥmt***Ipet-Hemet** |  |
|  |
|  |
| *jpjp***Ipip** |  |
| „Ipip (šventės mėnuo)" |
|  |
|  |
|  |
| **Graikų k.** | *Epifi* (Ἐπιφί) |
| **Koptų k.** | *Epip* |
| **Arabų k.** | *Abib* (أبيب) |

**Epip** (kopt. Ⲉⲡⲓⲡ), arba **Epifi** (gr. Ἐπιφί) – vienuoliktasis Koptų kalendoriaus mėnuo, turintis 30 dienų ir maždaug atitinkantis laikotarpį tarp liepos 8 ir rugpjūčio 6 d. Grigaliaus kalendoriuje.

Istorija
--------

Šis mėnuo egzistavo jau Senosios karalystės laikotarpiu, ir buvo dvyliktasis (paskutinis) metų mėnuo. Dėl to jis buvo vadinamas ketvirtuoju šemu sezono mėnesiu (*4-nw-šmw*). Ilgainiui jam prigijo pavadinimas **Ipet-Hemet**. Naujojoje karalystėje mėnesiui buvo suteiktas pavadinimas **Ipip**, pagal pagrindinę šiuo mėnesiu švenčiamą šventę ipip. Galiausiai pavadinimas išsivystė į koptišką *epip*.

Pačioje pradžioje jis sutapo su laikotarpiu, maždaug atitinkančiu gegužės II pusę ir birželio I pusę (Memfyje prasidėdavo gegužės 15 d.) pagal Grigaliaus kalendorių, tačiau dėl to, kad Egipto kalendoriaus metai ne visai atitiko Saulės (Sirijaus) metus, šis mėnuo ilgainiui išpuldavo vis anksčiau, lyginant su Nilo potvyniais ir Sirijaus patekėjimu (t. y. Nilo potvyniai prasidėdavo vis vėliau kalendoriuje, kas 4 metus vėluodami viena diena). 1321 m. pr. m. e. praėjus vienam Sotiniam ciklui (t. y. 1460 m.), Ipet-Hemet mėnuo vėl sugrįžo į pirminę padėtį Nilo potvynių atžvilgiu. 1291 m. pr. m. e. faraonas Amenofis I įvykdė kalendoriaus reformą, paskelbdamas Techi (Džehuti) pirmuoju metų mėnesiu, ir tada Ipet-Hemet (Ipip) tapo žinomas kaip trečiasis šemu mėnuo.

Kadangi metų ilgis nebuvo reformuotas, Ipip vėl ėmė atsilikti. 22 m. pr. m. e. įvykdžius kalendoriaus reformą ir įvedus Koptų kalendorių, Epipio pradžia buvo fiksuota Julijaus kalendoriaus atžvilgiu (t. y. birželio 25 d.).

XVI a. reformavus Julijaus kalendorių ir įvedus Grigaliaus, iki mūsų laikų susidarė 13 d. skirtumas tarp Grigaliaus ir koptų kalendoriaus. Dėl to epipio 1 d. dabar sutampa su liepos 8 d.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Egipto ir koptų kalendorių mėnesiai |
| --- |
|  |
| Iki 1291 m. pr. m. e. | 
 Vepet-Renpet **·**  Techi **·**  Menchet **·**  Hut-Heru **·**  Ka-her-Ka **·**  Šef-Bedet **·**  Rekeh-Ver **·**  Rekeh-Nedes **·**  Renutet **·**  Chonsu **·**  Chenti-Chet **·**  Ipet-Hemet **·**  Hariu-Renpet |
|  |
| 1291-22 m. pr. m. e. | 
 Džehuti **·**  Pa-en-Ipet **·**  Hut-Heru **·**  Ka-her-Ka **·**  Ta-Abet **·**  Mechiris **·**  Pa-en-Amenhotep **·**  Pa-en-Renenutet **·**  Pa-en-Chonsu **·**  Pa-en-Inet **·**  Ipip **·**  Mesut-Re **·**  Hariu-Renpet |
|  |
| Nuo 22 m. pr. m. e. | 
 Thoutas **·**  Paopis **·**  Hathora **·**  Koiakas **·**  Tobis **·**  Meširis **·**  Paremhatepas **·**  Peremoudis **·**  Pašonsas **·**  Paonis **·**  Epipis **·**  Mesoris **·**  Pi Kogi Enavot |
|  |
| Achetas **·**  Peretas **·**  Šemu |

 |
| ***Angelų miestas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | City of Angels |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Brad Silberling |
| Prodiuseris (-iai) | Charles Roven  Dawn Steel |
| Scenaristas (-ai) | Wim Wenders  Peter Handke  Richard Reitinger  Dana Stevens |
| Vaidina | Nicolas Cage  Meg Ryan  Andre Braugher  Dennis Franz  Colm Feore |
| Metai | 1998 |
| Žanras | Fantastinė drama |
| Trukmė | 114 min. |
| Kalba | Anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Angelų miestas** (angl. *City of Angels*) – 1998 JAV fantastinė drama. Režisierius – Brad Silberling. Pagrindinius vaidmenis atliko Nicolas Cage ir Meg Ryan.

Aktoriai
--------

*Aktorius – filmo veikėjas*
* Nicolas Cage - Seth
* Meg Ryan - Maggie Rice
* Andre Braugher - Cassiel
* Dennis Franz - Nathaniel Messinger
* Colm Feore - Jordan Ferris
* Robin Bartlett - Anne
* Joanna Merlin - Teresa Messinger

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filmas pasakoja apie vieno miesto angelus. Angelai lydi žmones gyvenime, o mirus – sielą dangun. Tačiau vienas angelas Seth pamilsta daktarę, sužinojęs, kad įmanoma tapti žmogumi, pasiryžta tapti mirtingu. Jis atsisako amžinybės už gebėjimą jausti pasaulį, o tuo pačiu ir mylimosios bučinį.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Adulis |
| --- |
|  |
| Vieta | Zula, Eritrėja |
| Regionas | Rytų Afrika |
| Istorija |
| Laikotarpis | Aksumo imperija |
| Tauta | habešai |

**Adulis** (lot. *Adulis*) – senovinis uostas ir archeologinė vietovė dabartinėje Eritrėjoje, netoli nuo dabartinio Zulos miesto, pagrindinis Aksumo imperijos uostas. Spėjama, kad Zulos pavadinimas kilo iš Adulio pavadinimo. Adulio įlankos pavadinimas kildinamas iš miesto pavadinimo.

Istorija
--------

Adulis tarp kitų senovės miestų
Anksčiausias miesto paminėjimas randamas I a. Plinijaus Vyresniojo knygoje, kur miestas minimas kaip pagrindinė prekybos vieta tarp „etiopų" ir „trogloditų". Vėlesnis Eritrėjos jūros periplas aprašo miestą kaip vieną svarbiausių Raudonosios jūros uostų, kuriame parduodamos egzotiškos Afrikos prekės, kaip kad dramblio kaulas ir vergai.

Miestas tapo svarbiausiu Aksumo imperijos uostu ir pagrindiniu langu į pasaulį. Kuomet Aksumas vykdė ekspansiją, VI a. jis tapo pagrindine vieta, iš kur išvykdavo Aksumo kariai į Jemeną. Imperatorius Kelebas iš čia vykdė invaziją į Himjaro karalystę, kurią sunaikino. 720 m. dar minimas Aksumo antpuolis Džidoje.

Nuo VII a. aplinkinėse šalyse įsigalint islamui, Aksumas liko izoliuotas nuo kitų krikščioniškų valstybių, sumažėjo prekyba, imperija patyrė vidaus krizę. Po to Adulis minimas vis mažiau, kol visiškai išnyksta iš istorinių šaltinių.

Europiečių kasinėjimai Adulyje prasidėjo labai anksti. Jau 1840 m. prancūzai atliko pirminę apžvalgą. 1868 m. buvo atkastos kelios bizantinio tipo šventyklos. 1906 m. šią archeologinę vietovę, tuo metu priklausiusią Italijos Eritrėjai, kasinėjo vokiečių archeologas S. Sundström. Jis atkasė didelį pastatą, vadinamą Adulio rūmais. 1961 and 1962 čia kasinėjo Etiopijos finansuojama ekspedicija. Šiuo metu dauguma Adulyje rastų archeologinių radinių yra Etiopijoje. Eritrėja prašo juos perduoti jai, tačiau tai kol kas nebuvo padaryta.
| Kirovskas*Кировск* |
| --- |
|        |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

KirovskasKirovskas

67°36′50″ š. pl. 33°40′20″ r. ilg.﻿ / ﻿67.61389°š. pl. 33.67222°r. ilg.﻿ / 67.61389; 33.67222﻿ (Kirovskas (Murmanskas))Koordinatės: 67°36′50″ š. pl. 33°40′20″ r. ilg.﻿ / ﻿67.61389°š. pl. 33.67222°r. ilg.﻿ / 67.61389; 33.67222﻿ (Kirovskas (Murmanskas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Murmansko sritis Murmansko sritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1929 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 24 857  |
| **Altitudė** | 368 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Kirovskas |

**Kirovskas** (rus. *Кировск*) – miestas Rusijoje, Murmansko srityje, Kolos pusiasalyje, Chibinų papėdėje, prie Belajos upės ir Didžiojo Vudjarvo ežero, 205 km į pietus nuo Murmansko. Miesto apygardos centras. Pasiekia geležinkelio atšaka iš Apatitų. Yra fosfatų gamykla, apdirbanti apylinkėse išgaunamą apatitą, šiluminė elektrinė.

Yra Sankt Peterburgo kalnakasybos instituto ir Kostromos universiteto filialai, akmenų, krašto, Venedikto Jerofejevo muziejai, Sergejaus Kirovo memorialas, poliarinis-alpinis botanikos sodas-institutas (toliausiai šiaurėje esantis Rusijos botanikos sodas ir vienas iš 3 pasaulio botanikos sodų, esančių už poliarinio rato). Apylinkėse įrengtos slidinėjimo trasos. Veikia moterų vienuolynas.

Istorija
--------

1929 m. pradėta apatito gavyba, netrukus ėmė kurtis gyvenvietė, pavadinta ***Chibinogorsku*** (*Хибиногорск*). 1931 m. suteiktas miesto statusas, o 1934 m. – Kirovsko pavadinimas.

* Kirovskas žiemąKirovskas žiemą
* Fosfatų gamyklaFosfatų gamykla
* Botanikos sodasBotanikos sodas

Šaltiniai
---------

1. RUSSIA: Murmansk Oblast, *citypopulation.de*
2. ↑  RUSSIA: Murmansk Oblast, *citypopulation.de*
3. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 212
Bronzinis korintinis šalmas (~apie 500 m.p.m.e)
Korintinio tipo šalmas iš Luvro (VI a. pr. m. e.
**Korintinis šalmas** (angl. *Corinthian helmet*; sen.gr. κόρυς κορινθίη; gr. κάσκα κορινθιακή) – uždaras bronzinis šalmas, būdingas Korinto apylinkėms senovės Graikijoje.

Korintinius šalmus mėgo ir kaimyninės Spartos kariai, todėl korintinius šalmus kartais vadina *dorėniniais šalmais* (Korinte ir Spartoje gyveno dorėnai).

Konstrukcija
------------

Šalmas dengia visą galvą ir kaklą, veidą. Veidinėje dalyje yra plyšiai akims bei burnai. Viršugalvinė dalis apvali. Šalmo vidus būdavo išmuštas veltiniu. Manoma, kad spartiečiai vyrai augindavo ilgus plaukus tam, kad jie po šalmu amortizuotų smūgius į šalmą.

Uždara veidinė šalmo dalis labai ribojo matymo lauką, tačiau tai nebuvo reikšmingas trikdis, kadangi spartiečiai kaudavosi falangoje, kur nereikėdavo sekti, kas dedasi už nugaros ar šonuose. Ne mūšyje šalmą nustumdavo ant pakaušio, kad atsidengtų veidas.

Atlikus vieno korintinio šalmo struktūrinę analizę buvo išsiaiškinta, kad šalmas buvo lietas naudojant galvos pavidalo formą, paskui kelis kartus kaltas, kad šalmo dydis atitiktų kario užsakovo galvos dydį. Kalimas didino bronzos (turinčios 11–12 % alavo) kietumą.

Paprastai šalmas burnos srityje yra skeltas iš apačios einančiu burnos plyšiu, tai yra, veidą pridengia nuo galvos šonų į priekį einančios plačios skiautės, kurios yra tokios formos, kad veido srityje matyti T pavidalo plyšys akims, nosiai ir burnai. Tačiau šį plyšį vertikaliai tarpuakio ir nosies srityje pridengia nuo kaktos žemyn einanti antnosio juosta.

Pietų Italijoje buvusiose graikų kolonijose (VI–V a.p.m.e.) aptinkami šalmai su vientisa veido dalimi,. Tokius šalmus kartais vadina *pseudokorintiniais šalmais* (angl. *pseudo-Corinthian helmet*). Pseudokorintinius šalmus puošdavo ragais, o ne keteromis, kaip pačioje Graikijoje.

Korintiniai šalmai kartais viršuje turėdavo strypelius, ant kurių būdavo galima pritvirtinti šalmo skiauterę.

IV a. pr. m. e. korintinius šalmus išstūmė patogesni chalkidiniai šalmai.

Nuorodos
--------

1. ↑  Italo-Corinthian helmet Archyvuota kopija 2007-09-30 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  „Pseudo-Corinthian" helmet, Greek, bronze, North Apulian, Classical Period, circa 450–400 B. C.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Korintinis šalmas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Korifa** |
| --- |
| *Corypha utan* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Arekiečiai  *( Arecales)* |
| Šeima: | Arekiniai  *( Arecaceae)* |
| Pošeimis: | *Coryphoideae*  *( Coryphoideae)* |
| Triba: | *Corypheae*  *( Corypheae)* |
| Gentis: | Korifa  *( Corypha)* |

 |

**Korifa** (*Corypha*) – palminių šeimos gentis, kurioje yra 6 ar 7 rūšys (*World Checklist (WCSP)* nepripažįsta *C. macropoda*, o IUCN pripažįsta). Jų natūralus arealas yra Indija, Malaizija, Indonezija, Filipinai, Naujoji Gvinėja, šiaurės rytų Australija. Lapai plaštakiški, su su labai daug lapelių ir ilgais lapkočiais.

Šios genties palmės yra stambios, su didžiuliais plaštakiškais lapais, kurių tvirti lapkočiai būna iki 2–5 m ilgio. Aukštis siekia iki 20–40 m, o storis – iki 1,0–2,5 m. Visos rūšys yra monokarpinės, t. y. po vaisių subrandinimo augalas žūsta. Šios genties palmės yra gana lėtai augančios, kamienas formuojasi daug metų.

Rūšys
-----

* *Corypha griffithiana*
* *Corypha lecomtei*
* *Corypha macropoda*
* *Corypha microclada*
* *Corypha taliera*
* skėtinė korifa (*Corypha umbraculifera*)
* aukštoji korifa (*Corypha utan*; sinonimai: *C. elata, C. gebang*)

Panaudojimas
------------

Korifų lapai dažnai naudojami stogams dengti, pynimui. Gali būti naudojamas pluoštui išgauti.
| **Stephen Schwarzman** |
| --- |
|  |
| Stephenas Schwarzmanas Pasaulio Ekonomikos Forume, Davose 2008 m. |
| Gimė | 1947 m. vasario 14 d. (76 metai)Filadelfija, Pensilvanija, JAV |
|  |
| Veikla | Verslininkas, finansininkas |
| Sritis | Investicinė bankininkystė, privataus kapitalo ir apriboto rizikos fondų valdymas. |
| Organizacijos | Lehman Brothers; Blackstone |
| Pareigos | Įmonių susijungimų ir įsigijimų (angl. *M&A*) skyriaus vadovas; Generalinis direktorius (angl. *CEO*) |
|  |
| Išsilavinimas | Jeilio universitetas |
| Alma mater | Harvardo verslo mokykla (angl. *MBA*) |

**Stephen Schwarzman** – JAV verslininkas ir finansininkas. Jis yra vienas iš „Blackstone" įmonės steigėjų ir generalinis direktorius. Šiuo metu jo įkurta privataus kapitalo bendrovė yra didžiausia pasaulyje. 2010 m. gale jai buvo patikėta valdyti $131 mlrd. turto.

Karjera
-------

Stephen Schwarzman pradėjo siekti karjeros „Donaldson, Lufkin & Jenrette" investiciniame banke. Jis įsidarbino „Lehman Brothers" investiciniame banke po to kai užsidirbo verslo administravimo magistro laipsnį Harvardo verslo mokykloje. Galiausiai Stephen Schwarzman tapo įmonių susijungimų ir įsigijimų skyriaus vadovu. 1984 m. kai „Lehman Brothers" stovėjo ant pražūties slenksčio jis pasiūlė šį banką parduoti „Shearson" investiciniam bankui. Netrukus bankas buvo perimtas. Po šio įvykio Stephen Schwarzman ir buvęs „Lehman Brothers" vadovas Peter Peterson paliko „Lehman Brothers" ir 1985 m. įkūrė „Blackstone" įmonę.

„Blackstone" pradėjo savo veiklą teikdama įmonių susijungimų ir įsigijimų paslaugas. Praslinkus keliems dešimtemčiams nuo jos įkūrimo pradžios, „Blackstone" tapo viena iš didžiausių privataus kapitalo ir apriboto rizikos fondų valdymo įmonių pasaulyje.

Turtas
------

Stephen Schwarzman turi sukaupęs $5,5 mlrd. asmeninio turto. Jis susižėrė $700 mln. ir buvo geriausiai apmokamas vadovas 2008 m. „Blackstone" atstovas pabrėžė, jog tai veikiau ne atlyginimas, bet didžiąja dalimi jam priklausanti akcijų dalis po veišojo bendrovės akcijų išplatinimo. Be to, per kitus ketverius metus jam bus išmokėta likusi $4,7 mlrd. dalis.

Išnašos
-------

1. ↑  Blackstone's 2010 Annual Report. Archyvuota kopija 2012-04-22 iš Wayback Machine projekto.
2. 1 2  King of Capital: The Remarkable Rise, Fall, and Rise Again of Steve Schwarzman and Blackstone.
3. 1 2  Fortune: Wall Street’s Hottest Hand Blackstone CEO Steve Schwarzman has built a powerhouse unlike any other.
4. ↑  Forbes: Stephen Schwarzman Profile.
5. ↑  Fortune: The top 10 highest paid CEOs are…

Literatūra
----------

* King of Capital: The Remarkable Rise, Fall, and Rise Again of Steve Schwarzman and Blackstone.

Nuorodos
--------

* Fortune: Wall Street’s Hottest Hand Blackstone CEO Steve Schwarzman has built a powerhouse unlike any other.
| Kražių herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1993-03-04* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas nebuvo* |
| Ž • A • R |

**Kražių herbas** – vienas iš Kražių miestelio ir seniūnijos heraldikos atributų.

Aprašas
-------

Herbo mėlyname lauke demonstruojantis sparnus sidabriniais šarvais arkangelas Mykolas, laikantis dešinėje rankoje pakeltą sidabrinį kalaviją su auksine rankena, kairėje – auksines svarstykles, raišteliai juodi. Arkangelo kūnas natūralios spalvos plaukai juodi, ant krūtinės dvi aukso juostos, primenančios Andriejaus kryžių. Po kojomis juodas ant nugaros gulintis velnias su sidabriniais ragais.

Istorija
--------

Kražių vietovę bene labiausiai išgarsino XIX a. pab. įvykiai. Rusijos imperatoriui Aleksandrui III 1893 m. įsakius nugriauti Kražių benediktinų bažnyčią ir vienuolyną, gyventojai pasipriešino, nes jų prašymo bažnyčią paversti parapine, rusų valdžia nepaisė. Lapkričio 21 d. įvyko susirėmimas tarp tikinčiųjų ir Kauno gubernatoriaus atsivestų policininkų bei žandarų. Tik rytojaus dieną, kai gubernatoriui į pagalbą atskubėjo Dono kazokų III pulko trys šimtinės, pasipriešinimas buvo palaužtas. Per susirėmimus ir egzekuciją žuvo 9 žmonės, apie 50 buvo sužeista, keli šimtai tardyta, 35 nuteisti kalėti. Šiuos įvykius amžininkai praminė Kražių skerdynėmis. Rusijos veiksmus pasmerkė pasaulio visuomenė. Būtent tai ir paskatino Kražių herbe pavaizduoti kovotoją su blogiu arkangelą Mykolą, pamynusį kazkoką primenantį velnią. Juo labiau, kad čia anksčiau stovėjo parapinė Šv. Mykolo bažyčią, išliko arkangelo Mykolo paveikslas.

Herbo etalono autorius – dailininkas Agnius Tarabilda. Lietuvos Respublikos Prezidentas herbą 1993 m. kovo 4 d. patvirtino dekretu Nr. 10.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Korleonėit. *Corleone* |
| --- |
| *Korleonės panorama* |
|  |
| 

KorleonėKorleonė

37°49′0″ š. pl. 13°18′0″ r. ilg.﻿ / ﻿37.81667°š. pl. 13.30000°r. ilg.﻿ / 37.81667; 13.30000﻿ (Korleonė)Koordinatės: 37°49′0″ š. pl. 13°18′0″ r. ilg.﻿ / ﻿37.81667°š. pl. 13.30000°r. ilg.﻿ / 37.81667; 13.30000﻿ (Korleonė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Sicilija Sicilija |
| **Provincija** | Palermo provincija |
|  |
| **Meras** | Nino Iannazzo (nuo 2007 m. gegužės 28 d.) |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 11 383  |
| **Plotas** | 229 km² |
| **Tankumas** (2011) | 50 žm./km² |
| **Altitudė** | 550 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 90034 |
| **Tel. kodas** | 091 |
| **Tinklalapis** | www.comune.corleone.pa.it |
|  **Vikiteka** | Korleonė |
| **Miesto globėjas (-ai)** | Šv. Leoluka |

**Korleonė** (it. *Corleone*) – nedidelis miestas ir komuna Italijoje, šiaurės Sicilijoje, Palermo provincijoje. Labiausiai žinomas kaip mafijos bosų *Michele Navarra*, *Luciano Leggio*, *Leoluca Bagarella*, *Salvatore Riina* ir *Bernardo Provenzano* gimtinė. Taip pat, Korleonę visame pasaulyje išgarsino Marijo Pjuzo romanas „Krikštatėvis" bei Frensio Fordo Kopolos to paties pavadinimo filmas.

Dar labiau „mafijos miestelio" įvaizdį sustiprino 2006 m. balandžio 11 d. čia sugautas įtakingiausias Sicilijos mafijos bosas Bernardo Provenzano, pramintas *Sicilijos fantomu*, kurio buvo ieškoma 40 metų. Šia proga balandžio 11 d. paskelbta Korleonės Laisvės diena, ir viena gatvė pervadinta į *balandžio 11-osios*.

Istorija
--------

Pavadinimas *Corleone* kilo nuo kadaise čia dominavusių arabų duoto pavadinimo *Qurliyūn*. Vėliau teritorija priklausė normanams.

Tarp XI ir XII a. pastatytas žvalgybos bokštas, pavadinimu *Saracena*, tebestovi iki dabar. Korleonės pozicija tarp Palermo ir Agridžento nulėmė jos strateginę svarbą. 

Maždaug XIV a. Korleonė tapo karališkąja nuosavybe, vėliau tapo Federiko Ventimiljos feodu.

*Chiesa Madre* ('Motinos bažnyčia'), skirta Šv. Martynui, pradėta statyti 1300-ųjų pabaigoje. Dabartinė jos išvaizda įtakota dažnų atnaujinimų ir perstatymų.

Mafija
------

Korleonės, mafijos miestelio, įvaizdis nėra tik stereotipas. Nuo 1960 m. čia buvo įsikūrusios kelios stipriausios Sicilijos mafijos šeimos, įskaitant ir Toto Riinos „korleoniečius" (*corleonesi*).

Išnašos
-------

1. 1 2  *Corleone*. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2021-08-11.
2. ↑
*Šis straipsnis apie filmą. Apie knygą skaitykite straipsnyje Aš esu legenda.*

| ***Aš esu legenda*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | I Am Legend |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Francis Lawrence |
| Prodiuseris (-iai) | Akiva GoldsmanDavid HeymanErwin Stoff |
| Scenaristas (-ai) | **Scenarijus:**Akiva GoldsmanMark Protosevich**Knyga:**Richard Matheson |
| Vaidina | Will SmithAlice BragaDash MihokSalli RichardsonWillow SmithCharlie Tahan |
| Metai | 2007 |
| Trukmė | 101 min. |
| Kalba | Anglų |
| Platintojas | Warner Bros.Village Roadshow |
| Montažas | Wayne Wahrman |
| Kinematografija | Andrew Lesnie |
| Biudžetas | 150 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Aš esu legenda** (angl. *I Am Legend*) – 2007 m. JAV mokslinės fantastikos apokaliptinis filmas. Filmą režisavo Francis Lawrence, pagrindinį vaidmenį atliko Will Smith. Paremtas Richard Matheson knyga „Aš esu legenda".

Filmas pasaulyje uždirbo daugiau nei 570 milijonų JAV dolerių. Pagrindinis veikėjas Will Smith vaidina virusologą Robert Neville, kuris mano galįs rasti vaistus nuo viruso, nusiaubusio pasaulį.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

2009 m. buvo išrastas vaistas nuo vėžio, ir visi planetos žmonės suskubo pasiskiepyti. Tačiau jau kitais metais 6 milijardai žmonių susirgo baisia liga ir pavirto „Tamsos žmonėmis". Vienintelis Robertas Nevilis liko gyvas, nes jo kraujas atsparus virusui.

2012-ieji, Robertas Nevilis bando išrasti priešnuodį, tačiau Tamsos žmonės nenori gydytis, o nori jį suvalgyti. Per vieną iš susirėmimų žūva Nevilio šuo ir Robertas paskelbia karą zombiams, tačiau per plauką likęs gyvas jis sutinka du išsigelbėjusiuosius, kurie traukia į šiaurę. Robertas atsisako vykti su jais. Nevilis išranda priešnuodį, ir išsiunčia išlikusius į šiaurę padėti kitiems, o pats susprogdina pusę Niujorko ir žūva mūšyje su užkrėstaisiais.

Aktoriai
--------

* Will Smith – Dr. Robert Neville
* Alice Braga – Anna
* Emma Thompson – Dr. Alice Krippin
* Charlie Tahan – Ethan
* Salli Richardson – Zoe Neville
* Willow Smith – Marley Neville

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Box Office Mojo apie Aš esu legenda". Box Office Mojo. Nuoroda tikrinta 2008-01-23.
| **Adrianne Curry** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1982 m. rugpjūčio 6 d. (40 metų)Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| Sutuoktinis (-ė) | Christopher Knight |
|  |
| Veikla | JAV modelis ir realybės šou dalyvė. |
| Organizacijos | Wilhelmina Models |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| *America's Next Top Model* nugalėtoja |
|  |
|  **Vikiteka** | Adrianne Curry |

**Adrianne Marie Curry** (g. 1982 m. rugpjūčio 6 d.) – JAV modelis. Pirmoji realybės šou *America's Next Top Model* nugalėtoja.

Biografija
----------

Karjerą pradėjo pirmajame *„America's Next Top Model"* sezone, kurį ir laimėjo. Po sėkmės konkurse Curry pasirašė kontraktą su Niujorko modelių agentūra „Wilhelmina Models". Fotografavosi *Life & Style Weekly*, *Us Weekly*, *Star*, *OK!*, *Stuff*, *People*, *Maxim*, *Marie Claire*, *Von Dutch* *Salon City*, *Macy's*, *Lucky*, *Ed Hardy*, *Kinis Bikinis*, *Beverly Hills Choppers* ir *Merit Diamonds* žurnalams.

2004 m. pradėjo karjerą kaip podiumo modelis. Dalyvavo Anne Bowen, Jamie Pressly, Pamela Anderson, Ed Hardy, Von Dutch ir Christopher Deane kolekcijų pristatymuose.

2006 m. fotografavosi Playboy žurnalo viršeliui. Už fotosesiją Curry buvo sumokėta 2 000 000 dolerių.

Filmografija
------------

* *Jack Rio* (2008) kaip Lisa
* *E! True Hollywood Story* (2006)
* *Fallen Angels* (2006) kaip Shell
* *Light Years Away* (2006) kaip Alexis Best
* *Hot Properties* (2005) kaip Danushka
* *Half & Half* (2003) kaip Roberta

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2006-06-13 iš Wayback Machine projekto.
* imdb.com: Adrianne Curry
* FMD: Adrianne Curry

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prieš tai:***–*** | ***America's Next Top Model* nugalėtoja**2003 m. | Po to:**Yoanna House** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Lagurus** |
| --- |
| Stepinis lemingas (Lagurus lagurus)Stepinis lemingas (*Lagurus lagurus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai  *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai  *( Rodentia)* |
| Šeima: | Žiurkėniniai  *( Cricetidae)* |
| Gentis: | Stepiniai lemingai  *( Lagurus)* |

 |

**Stepiniai lemingai** (*Lagurus*) – žiurkėninių (*Cricetidae*) šeimos graužikų gentis.

Išvaizda panašūs į lemingus. Kūnas 12-21 cm ilgio, uodega – 4,5-6,5 cm ilgio. Kailis tankus ir minkštas. Nugaros dalis rudos arba ochrinės spalvos, kartais per vidurį su išilgine juoda juosta. Šonai šviesesni už nugarą, pilvas sidabriškos spalvos, kartais tamsiai geltonas. Liemuo nužemėjęs, galūnės trumpos, akys mažos, ausys nedidelės ir vos kyšančios. Trumpa uodega apaugusi retais plaukeliais. Priekinių ir užpakalinių kojų trečiasis pirštas truputį ilgesnis už ketvirtąjį. Priekinių kojų pirmasis pirštas žymiai trumpesnis, su trumpu ir buku nagu. Kitų pirštų nagai vidutinio dydžio, žiemą truputį būna ilgesni nei vasarą. Letenų pagalvėlės apaugusios plaukeliais

Paplitę Eurazijoje, Mongolijoje, Kinijoje, Kanados pietinėje dalyje, JAV vakaruose. Gyvena sausose vietose, stepėse ir pusdykumėse. Aptinkami pakelėse, laukuose, ganyklose. Aktyvūs ištisus metus, daugiausia naktį. Rausia sudėtingus urvus, kurie turi daug angų ir kelias lizdų kameras. Lytiškai subręsta 1,5 mėn. Nėštumas trunka 24-26 dienas, per metus gali būti iki 6 vadų. Gimdo 5-6 jauniklius.

Gentyje viena rūšis – stepinis lemingas (*Lagurus lagurus*).
| ***Aš grįšiu į praeitį ir pakeisiu savo gyvenimą*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Carlo Vanzina |
| Metai | 2015 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 95 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Aš grįšiu į praeitį ir pakeisiu savo gyvenimą** (it.  *Torno indietro e cambio vita*) – 2015 m. italijoje sukurta komedija, kurią režisavo Carlo Vanzina.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Marko ir Klaudio – vaikystės draugai, kuriems dabar jau virš 40. Marko ką tik metė žmona, o Klaudio niekaip negali rasti sau merginos, todėl vis dar gyvena su motina. Netikėtai jie abu patenka į automobilio avariją ir atsiduria 25 metais praeityje, vėl mokykloje. Turėdami gyvenimo patirties ir žinodami, kas bus ateityje, bičiuliai nusprendžia padaryti viską, kad jų likimai pasikeistų: Marko stengiasi vengti Džiulijos, kurią įsimylėjo mokykloje, vedė ir galiausiai buvo paliktas, o Klaudio – žūtbūt ištekinti savo motiną...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Raoul Bova – Marko
* Ricky Memphis – Klaudio
* Massimiliano Tortora – Marko tėvas
* Paola Minaccioni – Klaudio motina
* Giulia Michelini – Džiulija
* Augusto Fornari – Lando
* Michaela Andreozzi – Marko motina

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Torno indietro e cambio vita". *Film Italia* (italų). Nuoroda tikrinta 2020-09-06.
2. ↑  Francesco Lomuscio (2015-06-18). „Recensione: Torno indietro e cambio vita". *Everyeye Cinema* (italų). Nuoroda tikrinta 2020-12-28.
3. ↑  Alessio Conca (2016). *100 film d'oggi. Il cinema negli anni 2011-2016*. pp. 151–152. ISBN 9781326761165.
| ***Aš milijardierius*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Io sono Tempesta |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Daniele Luchetti |
| Metai | 2018 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 97 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Aš milijardierius** (it. *Io sono Tempesta*) – 2018 m. sukurta komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Marco Giallini – Numa Tempesta
* Elio Germano – Bruno
* Eleonora Danco – Anžela
* Jo Sung – Dimitrijus
* Francesco Gheghi – Nikola
* Paola Da Grava
* Federica Santoro
* Marcello Fonte

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Milijardienius Numa Tempesta apkaltinamas vengimu mokėti mokesčius ir nuteisiamas vienieriems metams socialinių darbų, kuriuos turi atlikti benamių prieglaudoje. Šios vadovei visai nerūpi jo turtai ir padėtis – Numa kasdien turi atiduoti jai telefoną, dėl ko negali tvarkyti verslo reikalų, o jo galutinį įvertinimą atliks patys benamiai. Galiausiai Numa nusprendžia šiems mokėti už savo teigiamą įvaizdį, o kai sužlunga jo verslo projektas – perrengia benamius ir verslo partneriams pristato juos kaip naujus investuotojus. Vis tik jo afera išaiškinama, kai prieglaudos vadovė, kankinama sąžinės, praneša policijai, kad Numa pasinaudojo savo įtaka, kad būtų priimtas benamiams naudingas įstatymas. Numa atsiduria už grotų, tuo tarpu buvę benamiai pradeda sėkmingą kazino verslą...

Apdovanojimai
-------------

* Nastro d'argento (nominacija) nominacija – geriausias komedijos aktorius (M. Galliani)
* Kanų kino festivalis (nominacija) – specialus apdovanojimas (P. L. Pisano)
| Verlos medienos dirbtuvės |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| **Vieta** | Suomijos vėliava Suomija |
| **Tipas** | Kultūrinis |
| **Kriterijus** | iv |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 751 |
| **Regionas**\*\* | Europa ir Šiaurės Amerika |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 1996  (20 sesija) |
| 

Verla šalies/regiono žemėlapyje

 |
|  **Vikiteka:** | Verla |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Verla** − nedidelė gyvenvietė−muziejus Suomijoje, Pietų Suomijos provincijoje, Kymenlakso regione, 30 km nuo Kouvolos miesto. 1996 m. įtraukta į Pasaulio paveldo sąrašą.

Verla − tai medžio apdirbimo gamykla (buvo gaminamas kartonas) ir šalia jos esanti nedidelė gyvenvietė, kuri labai gerai išsilaikė kaip XIX−XX a. pradžios nedidelio pramonės komplekso kaimo vietovėje pavyzdys. Tais laikais Šiaurės Europoje ir Šiaurės Amerikoje klestėjo medžio apdirbimo pramonė: buvo gaminama celiuliozė, popierius, lentos. Labai nedaug tokių fabrikėlių ir šalia jų esančių gyvenviečių išliko iki mūsų dienų.

Verlos istorija
---------------

1872 m. *Hugo Noimanas* (*Hugo Neuman*) įkūrė medžio apdirbimo gamyklą. Tačiau gamykla gyvavo neilgai: Noimanas neturėjo pakankamai lėšų gamybos plėtrai, o be to ir gaisras sunaikino gamyklą.

1882 m. *Gotlibas Kraidlas* (*Gottlieb Kreidl*) ir *Luisas Henelis* (*Luis Hänel*) toje vietoje įkūrė naują, daug didesnę gamyklą bei kartono fabriką.

Fabrikas Verloje galutinai buvo uždarytas 1964 m. liepos 18 d. Uždarant fabriką, jo paskutinės gyvavimo dienos buvo filmuojamos ir sukurtas dokumentinis filmas, kuriame parodyta kaip vyko darbas Verloje.

1972 m. Verloje atidarytas pirmasis Suomijoje pramonės muziejus.

Nuorodos
--------

* Verla (anglų, prancūzų, rusų, suomių, švedų, vokiečių k.)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Suomijoje |
| --- |
|  |
| 
Suomenlinos tvirtovė (1991) · Raumos senamiestis (1991) · Petejevesio senoji bažnyčia (1994) · Verlos medienos dirbtuvės (1996) · Samalahdenmekio bronzos amžiaus laidojimo vieta (1999) · Aukštasis krantas/Kvarkeno salynas (2000, kartu su Švedija) · Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su kitomis devyniomis valstybėmis) | Suomijos vėliavaSuomijos vėliava |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Ašančio regionas*Ashanti Region* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Ganos vėliava Gana |
| **Administracinis centras** | Kumasis |
| **Rajonų skaičius** | 27 |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 4 780 380 |
| **Plotas** | 24 389 km² |
| **Tankumas** (2010) | 196 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | GH-AH |
|  |
|  **Vikiteka** | Ašančio regionasVikiteka |

**Ašančio regionas** (angl. *Ashanti Region*) – Ganos administracinis regionas. Yra šalies vidurio pietuose, tarp Brongų-Ahafų (šiaurėje), Rytų (pietryčiuose), Vidurio ir Vakarų (pietuose) regionų. Administracinis centras – Kumasis.

Geografija
----------

Regionas įsikūręs Ašančio istoriniame regione. Didžioji krašto dalis kalnuota (Kvahu plynaukštė), apaugusi tropiniais miškais. Svarbiausios upės – Pra ištakos (Ofinas, Anumas), Tanas, Aframas. Telkšo Bosumtvio ežeras. Įsteigta keletas gamtos draustinių.

Gyventojai
----------

Ašančio regione gyvena daugiausia akanai, priklausantys ašančiams. Taip pat yra eve, ga, guanai, moliai-dagbanai ir kt. Būdingi ašančių tradiciniai statiniai – UNESCO pasaulio paveldo objektas.

Svarbiausi miestai:

* Kumasis
* Obuasis
* Konongas
* Bekvajus
* Mampongas
* Edžura

* Ašančio džiunglėsAšančio džiunglės
* KumasisKumasis
* Ašančiai XIX a.Ašančiai XIX a.

|  |  |
| --- | --- |
|  **Ganos regionai** |  |
| Ašantis | Aukštutiniai Rytai | Aukštutiniai Vakarai | Brongai–Ahafai | Didžioji Akra | Rytai | Šiaurė | Vakarai | Vidurys | Volta |
Rankraštis
**Daodedzing** (kinų tradicinis raštas – 道德經, supaprastintas kin. 道德经, pinyin: *Dào Dé Jīng)*, *Knyga apie dao ir de*, – pagrindinis daoizmo mokymo šaltinis ir svarbus kinų minties paminklas, padaręs didelę įtaką Kinijos ir kaimyninių šalių kultūrai. Tradiciškai autoriumi laikomas Laodzi, gyvenęs VI amžiuje pr. m. e. (nors dėl autoriaus ir datos vyksta ginčai). Kanoniniu imtas laikyti nuo II–I a. pr. m. e. Tuo metu pradėti rašyti Daodedzing komentarai, reikšmingiausi – filosofų Džang Lu (II–III a.) ir Vang Bi (III a.).

Tai žymus senovės kinų filosofijos veikalas, kuriame išdėstytos idėjos jau iš pat pradžių skyrėsi nuo visų Činų epochos gyvenusių filosofų mokymo. Vėliau jos buvo išplėtotos ir tapo galingos mokyklos, susiformavusios kaip atsvara konfucionizmui, pagrindu. Nors tekstas yra tik iš penkių tūkstančių ženklų, jis išsiskiria savita ir gilia mintimi, didele įtaiga, tiksliais pastebėjimais, poetiška kalba. Veikalas susideda iš aštuoniasdešimt vieno skyriaus ir yra skirstomas į dvi dalis. Pirmajai daliai priskiriami pirmieji trisdešimt septyni skyriai, antrajai – likę keturiasdešimt keturi. Tekste grakščia kalba dėstomas Laodzi požiūris į Visatą, žmogaus gyvenimą, visuomeninius ir politinius santykius. Pasakojimą koncentruodamas apie pagrindinę kategoriją, pavadintą Dao, Laozdi aiškina kosmoso atsiradimą, pasaulio egzistavimo mechanizmą, daiktų bei reiškinių dėsnius, žmonių visuomenėje glūdinčius prieštaravimus ir jų sprendimų būdus.

Išnašos
-------

1. ↑  *Daodedzing*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
Varškėčiai su razinomis
**Varškėčiai**(rus. *сырники*; ukr. *сирники*; blrs. *сырнікі*) – kepti varškės blynai, patiekiami su  grietine, uogiene, džemu, medaus ar obuolių padažu. Tešloje taip pat gali būti razinų dėl papildomo skonio. Lenkijos paveldo patiekalas. Populiarūs rusiškoje, baltarusiškoje, latviškoje, lietuviškoje, serbiškoje ir ukrainietiškoje virtuvėse. Rusijoje jie taip pat žinomi kaip *tvorozhniki* (*творожники*).

Varškėčiai yra pagaminti iš varškės, sumaišytos su miltais, kiaušiniais, cukrumi, kartais pridedant vanilės ekstrakto. Minkšta tešla virsta į blynus, kurie kepami paprastai su augaliniu aliejumi. Išorė tampa traški, o vidus – minkštas. Varškėčiai yra saldūs ir dažniausiai pateikiami pusryčiams ar desertui. Savo paprastumu ir puikiu skoniu varškėčiai tapo labai populiarūs Rytų Europoje.

Pavadinimas **varškėčiai** (*сырники*) yra kilęs iš žodžio rus. *сыр* ar žodžio ukr. *сир*. Abiem kalbomis tai reiškia „sūris". Nors šiuolaikinė žodžio prasmė *сыр* rusų kalboje reiškia geltoną sūrį, originali žodžio prasmė slavų kalboje reiškė minkštą baltą sūrį, panašų į dabartinį varškės sūrį, kuris dar vadinamas ukr. *домашній сир* ir rus. *творог*. Taigi, žodis *сырники* kilo iš senos prasmės žodžio *syr*, reiškusio minkštą baltą sūrį.

Nuorodos
--------

Vikiknygos 

Wikibooks logoWikibooks logo
Puslapis Vikiknygose –
***Varškėčiai***

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Varškėčiai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Varškėčių receptas (su nuotraukomis) **(**rus.**)**
* Kitas varškėčių receptas (su detaliomis nuotraukomis) **(**rus.**)**
* Michele A. Berdy virtuvės Archyvuota kopija 2013-08-24 iš Wayback Machine projekto. straipsnis apie varškėčius su receptu **(**angl.**)**, Russia Beyond the Headlines
| Verkšionių akmenys |
| --- |
| Verkšionių akmenų grupė gegužės mėn. Dėl aukšto vandens matomi ne visi akmenys |
| 

Verkšionių akmenysVerkšionių akmenys

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 54°48′30″š. pl. 24°55′05″r. ilg.﻿ / ﻿54.808463°š. pl. 24.918002°r. ilg.﻿ / 54.808463; 24.918002Koordinatės: 54°48′30″š. pl. 24°55′05″r. ilg.﻿ / ﻿54.808463°š. pl. 24.918002°r. ilg.﻿ / 54.808463; 24.918002 |

 |
| Vieta | Vilniaus rajono savivaldybė |
| Seniūnija | Dūkštų seniūnija |
| Registro Nr. | 31060 |

**Verkšionių akmenų grupė**, arba *Užkeikta veselia, Užkeiktų vestuvių akmenys* – mitologiniai akmenys, slūgsantys Neries upės vagoje Vilniaus rajone, Dūkštų seniūnijoje, šalia Verkšionių kaimo, 0,2 km į rytus nuo kelio  **108**  Vievis–Maišiagala–Nemenčinė , arčiau vakarinio upės kranto.

Gali būti pasiekiami iš Verkšionių pėsčiomis, ties kaimo riboženkliu (nuo Vievio pusės) pasukus į dešinę ir mišku nusileidus stačiu šlaitu vos matomu, apžėlusiu taku žemyn. Ties akmenų grupe pakrantė atvira, dešinio kranto terasos pakraštys be miško. Informaciniu ženklu objektas nepažymėtas.

Užkeikta veselia plaukiant upe

Duomenys
--------

Akmenų grupę sudaro 4 dideli, netaisyklingo keturkampio formos, pilkai rusvo granito akmenys. Šie rieduliai vadinami Pabroliais, išsidėstę asimetriškai, iškilę virš vandens. Šalia yra ir 4 mažesni, apvalių formų, pilkai rusvo granito akmenys, vadinami Pamergėmis, išsidėstę greta kitų didelių akmenų. Visa grupė riedulių matoma nusekus Neries upei. Teritorija užima 1700 m².

Verkšionių akmenys yra Neries regioniniame parke, nuo 2007 m. – regioninės reikšmės archeologinis paminklas (unik. kodas 31060).

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Akmenys". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2016-06-01.

Nuorodos
--------

* Neries regioninis parkas. Mitologiniai akmenys
**Ar sėkmė sugadins Roką Hanterį?** (angl. *Will Success Spoil Rock Hunter?*) – trijų veiksmų, keturių paveikslų pjesė, komedija, kuriai scenarijų parašė George Axelrod, įkvėptas Christopher Marlowe 1604 m. dramos „Daktaras Faustas". Plimuto teatre 1955 m. rugsėjo 26 d. buvo surengtas bandomasis pjesės pastatymas, o spalio 13 d. pjesė pradėta rodyti Belasko teatre Brodvėjuje. Režisierius ir prodiuseris – Jule Styne. Pjesė rodyta 444 kartus, paskutinis spektaklis surengtas 1956 m. lapkričio 3 d.

1957 m. buvo pastatytas to paties pavadinimo filmas, kurio siužetas šiek tiek skiriasi.

Siužetas
--------

Švelnaus būdo jaunas reporteris Džordžas Makolis (*George MacCauley*) ateina imti interviu iš kino deivės Ritos Marlou (*Rita Marlowe*), kai ši guli masažui. Reporteris prisipažįsta, kad tai tik antrasis jo interviu, pirmasis vadinosi „Ar sėkmė sugadins Roką Hanterį?" Reporteris sutinka galingą agentą Irvingą Lasalį (*Irving LaSalle*), kuris už 10 % reporterio sielos priverčia kino deivę jį įsimylėti ir netgi jam parūpina „Oskarą". Tačiau trečiajame veiksme, kai lieka nebedaug reporterio sielos procentų, jam pavyksta išsilaisvinti ir iš Holivudo, ir iš kino deivės.

Pradinė Brodvėjaus aktorių sudėtis
----------------------------------

Vaidmuo – aktorius

* Rita Marlowe – Jayne Mansfield
* Masažistas – Lew Gallo
* George MacCauley – Orson Bean
* Michael Freeman – Walter Matthau
* Irving LaSalle – Martin Gabel
* Harry Kaye – Harry Clark
* Sekretorė (panelė Logan) – Carol Grace
* Bronk Brannigan – William Thourlby
* Varpininkas – David Sheiner
* Plaukikė – Tina Louise
* Vairuotojas – Michael Tolan

Išnašos
-------

1. ↑  „Will Success Spoil Rock Hunter?". *IMDb*. Nuoroda tikrinta 2023-04-28.
2. ↑  „WILL SUCCESS SPOIL ROCK HUNTER?". *concordtheatricals.com*. Nuoroda tikrinta 2023-04-28.
| ***Juodas tarantulo pilvas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | La tarantola dal ventre nero |
| Kilmės šalis |  Italija Prancūzija |
| Režisierius | Paolo Cavara |
| Scenaristas (-ai) | Lucile Laks |
| Vaidina | Giancarlo GianniniClaudine AugerBarbara BouchetBarbara BachStefania SandrelliEleonora GiorgiAnnabella Incontrera Carla Mancini |
| Metai | 1971 |
| Žanras | giallo |
| Trukmė | 98 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Juodas tarantulo pilvas** (it.  *La tarantola dal ventre nero*) – 1971 m. sukurtas filmas, laikomas vienu geriausiu giallo stiliaus pavyzdžių.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Policijos inspektorius Telinis tiria žmogžudystę, kurios auka Laura Zani mirė jai suleidus paralyžiuojančių tarantulo išskiriamų nuodų, o vėliau kūną sudarkius peiliu. Įtarimai krinta ant velionės vyro Paolo, tačiau pastarasis tvirtina esąs nekaltas ir pats mėgina išsiaiškinti nusikaltėlį. Kol inspektorius toliau aiškinasi nusikaltimo aplinkybes, žudikas tokiu pačiu būdu nužudo dar kelias moteris bei naujausia auka pasirenka paties inspektoriaus žmoną...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Giancarlo Ginnini – inspektorius Telinis
* Claudine Auger – Laura
* Barbara Bouchet – Marija Zani
* Rosella Falk – Franka Valentino
* Silvano Tranquilli – Paolo Zanis
* Annabella Incontrera – Mirta Riči
* Barbara Bach – Džeinė
* Stefania Sandrelli – Ana Telini
* Eleonora Giorgi
* Carla Mancini