| Smeltės botaninis draustinis |
| --- |
| botaninis-zoologinis draustinis |
| **Vieta:** | Smeltės pusiasalis, Klaipėda, Lietuvos vėliava Lietuva |
| 

Žemėlapis rodantis Smeltės botaninis draustinis vietą.Smeltės botaninis draustinis

  |
| **Koordinatės:** | 55°39′21″ š. pl. 21°08′59″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65583°š. pl. 21.14972°r. ilg.﻿ / 55.65583; 21.14972Koordinatės: 55°39′21″ š. pl. 21°08′59″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65583°š. pl. 21.14972°r. ilg.﻿ / 55.65583; 21.14972 |
| **Plotas:** | 0,028 km² |
| **Įkurtas:** | 1988 m. |

**Smeltės botaninis draustinis** – 1988 m. Smeltės pusiasalyje (Klaipėdos miesto teritorija) įkurtas botaninis draustinis, kuriame siekiama išsaugoti retas halofilinių augalų bendrijas.

Vieta
-----

Draustinis yra industrializuotoje teritorijoje, driekiasi pagal pusiasalio rytinę ribą. Pietinį kraštą riboja Konteinerių terminalo teritorija. Nedidelė šiaurinė draustinio dalis (apie 300 m ilgio ir 15 m pločio) yra Tarptautinės jūrų perkėlos teritorijoje. Vakarinė riba remiasi į Perkėlos gatvę, rytinė – Malkų įlankos pakrantę. Kranto linijos ilgis palei Malkų įlanką – 1534 m, industrializacijos nepaliestas kranto linijos ilgis – 1162 m. Draustinio plotas – 2,8 ha.

Ekologija
---------

Halofilinių augalų bendrijos Lietuvoje labai retos ir baigia išnykti. Statant Tarptautinę jūrų perkėlą Smeltės pusiasalyje buvo sunaikinta 0,5 ha halofilinė pieva, kur augo dauguma Lietuvoje aptinkamų halofitų rūšių. Didžiausia išlikusi šių bendrijų grupė – Smeltės pusiasalyje, Smeltės botaninio draustinio teritorijoje.

Draustinyje Malkų įlankos pakrantės juostoje yra retų ir saugomų augalų – trispalvio astro (*Aster tripolium*), pajūrinės pienažolės (*Glaux maritima*), druskinio vikšrio (*Juncus gerardii*), pajūrinės narytžolės (*Triglocin maritimum*) – augavietės.

Draustiniui priklausanti Malkų įlankos pakrantė apaugusi paprastosios nendrės sąžalynais, kiek rečiau auga melsvasis meldas, vietomis įsiterpia nedideli kupstinės šluotsmilgės, plačialapio švendro sąžalynai. Apie 40 % kranto linijos lieka neužaugę makrofitais. Nemaža dalis Malkų įlankos kranto grįsta akmenimis. Trispalvis astras, pajūrinė pienažolė, druskinis vikšris auga tik ties sausumos ir vandens riba. Likusią draustinio teritorijos dalį sudaro sausa pieva, kurioje dominuoja dirvoninis kietis, smiltyninis lendrūnas, paprastasis varputis, paprastoji šunažolė, auga dirvinė usnis.

Nuorodos
--------

1. ↑  Smeltės draustinis *Wikimapia* palydovinėje nuotraukoje, pažymėtas ženklu +
2. ↑  Saugomos teritorijos Klaipėdos mieste Archyvuota kopija 2007-08-16 iš Wayback Machine projekto.

* LR aplinkos ministro įsakymas „Dėl Smeltės valstybinio botaninio draustinio gamtotvarkos plano patvirtinimo".[neveikianti nuoroda] 2011 m. kovo 21 d. Nr. D1-243

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKlaipėdos miesto savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Kuršių nerijos nacionalinis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Smeltės botaninis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Storoji Klaipėdos liepa |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Bibliotekos ąžuolas • Paupio ąžuolas • Plačiašakis ąžuolas • Skvero ąžuolas • Storasis uosis |

 |