| **Columba oenas**Apsauga: 3(R) – Reta rūšis |
| --- |
| Uldukas (Columba oenas)Uldukas |
| Apsaugos būklė |
| Nekeliantys susirūpinimo (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Klada: | Columbimorphae  *( Columbimorphae)* |
| Būrys: | Karveliniai paukščiai  *( Columbiformes)* |
| Šeima: | Karveliniai  *( Columbidae)* |
| Pošeimis: | Karveliai (pošeimis)  *( Columbinae)* |
| Gentis: | Tikrieji karveliai  *( Columba)* |
| Rūšis: | Uldukas  *( Columba oenas)* |

 |
| Binomas |
| ***Columba oenas***Linnaeus, 1758 |
| PaplitimasUldukų savaiminio paplitimo arealas Eurazijoje ir Afrikoje:
     tik perėjimo metu
     ištisus metus
     žiemavietės |

**Uldukas** (*Columba oenas*) – karvelinių paukščių (*Columbiformes*) būrio, tikrųjų karvelinių (*Columba*) genties paukščių rūšis.

Uldukas

Išvaizda
--------

Uldukas yra miesto karvelio dydžio, nuo kurio skirasi pilku antuodegiu, per sparną einančia neištisine tamsia juostele. Patinas melsvai pilkas, kartais nugara rusvo atspalvio. Gerklė ir kūnas rausvi, o apykaklė žalsvo atspalvio. Didžiosios plasnojamosios plunksnos rudos, mažosios – pilkos. Uodega pilka, gale plati juoda juosta. Snapas gelsvas, pamatinė dalis raudona. Kojos tamsiai raudonos. Rainelė tamsiai ruda. Patelės apdaras blausesnis, kūno viršus rusvesnis. Jaunikliai dar blausesnės spalvos, be blizgančios žalios apykaklės. Pūkinis apdaras retas, pūkai šiurkštūs, gelsvai rusvi.

Ulduko kūno ilgis 28–34 cm, atstumas tarp abiejų išskleistų sparnų galų 60-70 cm, patinėliai nežymiai stambesni ir sveria apie 303—365 g, patelės smulkesnės ir sveria apie 286—290 g.

Paplitimas
----------

Eurazijoje paplitęs nuo Atlanto pakrantės iki Obės aukštupio. Šiaurėje arealas siekia Botnijos įlanką, Onegos ežerą, Kamos vidurupį. Pietuose arealas tęsiasi iki šiaurinio Kazachstano, Uralo, Volgos žemupio, Užkaukazės, Mažosios Azijos, Viduržemio jūros pakrančių. Izoliuota arealo dalis apima Tian Šanį, Altajaus vakarinę dalį, Amudarjos slėnį. Gyvena ir šiaurės vakarų Afrikoje. Žiemoja pietinėse ir vakarinėse arealo dalyse.

XX a. pradžioje uldukų Lietuvoje buvo daug, bet vėliau jų sumažėjo. Tai rečiausia šalies karvelinių šeimos rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Biologija
---------

Ulduko kiaušinis
Gyvena įvairiuose miškuose, jei tik yra senų, drevėtų medžių. Nevengia mišriųjų ir lapuočių miškų. Peri eglynuose su drebulių, beržų priemaiša. Gali perėti miško tankmėje ar pakraštyje, kirtavietėse. Baikštus. Peri pavienėmis poromis, vengia gentainių. Kartais patinai pešasi dėl teritorijos. Mėgsta tupėti atvirose vietose, dideliuose, nudžiūvusiomis viršūnėmis medžiuose. Tai stebėjimo ir poilsio vieta. Prie lizdo labai atsargus. Pasirodžius žmogui, tuoj pat nutyla ir tūno nejudėdamas. 

Per vieną sezoną uldukas išaugina dvi vadas. Dažniausiai įsikuria juodosios meletos lizdavietėje. Dėtyje paprastai būna 2 kiaušiniai, abiejų porelės narių perimi apie 17 dienų. Jaunikliai išsirita akli, pliki ir bejėgiai. Trijų savaičių balandėliai jau apsiplunksnuoja, o lizdą palieka maždaug 27 dienų amžiaus. Uldukai telkiasi į nedidelius būrelius ir klajoja apylinkėmis ieškodami maisto.

Minta tik augaliniu maistu: varpinių augalų sėklomis, grūdeliais, augalų ūgliais, lapeliais, vaisiais. Maži jaunikliai maitinami gūžyje susidariusia tyre, vėliau – iš gūžio atrytu išmirkusiu augaliniu maistu.

Šaltiniai
---------

1. ↑   „IUCN Red List - Columba oenas". IUCN Red list. Nuoroda tikrinta 2016-10-01.

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Uldukas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPaukščiai |
| --- |
|  |
| Anatomija | 

Kiaušinis • 
Pastaibis • 
Pasturgalinė liauka • 
Plunksna • 
Apdaras • 
Regėjimas • 
Skrydis • 
Snapas • 
Sparnas • 
Šėrimasis
 |
|  |
| Evoliucija | 

Paukščių kilmė • 
Archeopteriksas • 
Enantiornithes • 
Hesperornithes • 
Hibridizacija • 
Vėlyvojo kvartero priešistoriniai paukščiai • 
Fosilijos  • 
Jūriniai paukščiai • 
Vandens paukščiai • 
Išnykę paukščiai • 
Neskraidantys paukščiai • 
Šiuolaikiniai paukščiai
 |
|  |
| **Elgsena** | 

Giedojimas • 
Intelektas • 
Kolonijos • 
Migracija • 
Perėjimas (inkubacija) • 
Lizdinis parazitizmas • 
Lizdas • 
Drevė • 
Uoksas
 |
|  |
| **Paukščių būriai** | 

Audrašaukliniai • 
Čiurliniai • 
Eininiai • 
Flaminginiai • 
Gandriniai • 
Gegutiniai • 
Geniniai • 
Gerviniai • 
Hoacininiai • 
Irklakojiniai • 
Karveliniai • 
Kazuariniai • 
Kiviniai • 
Kraginiai • 
Lėliniai • 
Nandiniai • 
Nariniai • 
Naujojo pasaulio grifai • 
Papūginiai • 
Pelėdiniai • 
Peliniai • 
Pingvinai • 
Ragasnapiniai • 
Sakaliniai • 
Sėjikiniai • 
Smiltvištiniai • 
Strutiniai • 
Tinaminiai • 
Trogoniniai • 
Vanaginiai • 
Vištiniai • 
Žalvarniniai • 
Žąsiniai • 
Žakamariniai • 
Žvirbliniai • 
 |
|  |
| **Sąrašai** | 

Būriai ir šeimos • 
Paukščiai pagal didžiausią išskleistų sparnų tarpugalį • 
Pasaulio stambiausi paukščiai • 
Plėšrieji paukščiai • 
Pasaulio stambiausi plėšrieji paukščiai • 
Pasaulio smulkiausi plėšrieji paukščiai • 
Lietuvos paukščiai • 
Lietuvos žvirbliniai paukščiai • 
Lietuvos plėšrieji paukščiai • 
Lietuviškas paukščių vardynas
 |
|  |
| **Paukščiai ir žmogus** | 

Ornitologija • 
Paukščių apsauga • 
Paukščių žiedavimas • 
Paukščių kolekcijos • 
Paukščių stebėjimas • 
Paukščių maitinimas • 
Dirbtinis lizdas • 
Inkilas • 
Lesykla • 
Avikultūra • 
Lietuvos ornitologų draugija • 
Lietuvos ornitofaunistinė komisija
 |
|  |
| VIKISRITIS· Kategorija |

 |