*Kitos reikšmės – Krymas (reikšmės).*

| Krymo autonominė respublikaukr. *Автономна Республіка Крим*rus. *Автономная Республика Крым*krym. *Qırım Muhtar Cumhuriyeti* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Krymo autonominės respublikos vėliava | Krymo autonominės respublikos herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-12)------ vasaros: (UTC-12) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Administracinis centras** | Simferopolis |
| **Rajonai** | 14 |
| **Srities pavaldumo miestai** | 5 |
| **Rajono pavaldumo miestai** | 11 |
| **Oficialios kalbos** | ukrainiečių rusų  Krymo totorių |
| **Įkūrimo data** | 1991 m. vasario 12 d. |
|  |
| **Gyventojų** (2014 m.) | 2 024 000 |
| **Plotas** | 26 100 km² |
| **Tankumas** (2014 m.) | 78 žm./km² |

**Krymo autonominė respublika** (ukr. *Автономна Республіка Крим, APK*, rus. *Автоно́мная Респу́блика Крым, АРК*, totor. *Qırım Muhtar Cumhuriyeti, QMC*) – Ukrainos administracinis vienetas, esantis Kryme, kuris yra *de jure* Ukrainai priklausanti teritorija, *de facto* kontroliuojama Rusijos. 2014 metų kovo mėn. aneksuota Rusijos (kaip Krymo federalinė apygarda), tarptautinės bendruomenės Krymo aneksija pripažįstama neteisėta. Iki 2014 m. Krymo krizės, Krymas buvo vienintelė Ukrainos autonominė respublika šalies pietuose.

Įkurta 1991 m. vasario 12 d. Ribojasi su Chersono sritimi šiaurėje, skalaujamas Azovo jūros šiaurės rytuose ir Juodosios jūros vakaruose, pietuose bei pietryčiuose. 2007 m. metais gyveno 1 994 300 gyventojų. Sostinė – Simferopolis.

Geografija
----------

*Pagrindinis straipsnis – Krymas*.
Juodoji jūra 
Ajudagas
### Vandens telkiniai

Pusiasalį skalauja Juodoji ir Azovo jūros, su žemynine dalimi Perekopo sąsmauka jungiasi šiaurėje. Mažavandenės upės: Juodoji (Čiornaja), Belbekas, Kačia, Alma, Salhiras. Šiaurės Kryme prie sąsmaukos yra Šiaurės Krymo kanalas. Pietuose labai daug kurortų.

### Klimatas

Stepių Kryme klimatas vidutinis ir sausas, kalnų Kryme – Viduržemio jūros. Vidutinė sausio temperatūra 1-4 °C, liepos 24 °C. Šiaurėje 300–500 mm kritulių per metus, pietuose 1000–1200 mm.

### Reljefas

Pusiasalio šiaurėje – lygumos (Stepių Krymas), o pietuose – kalnai (Krymo kalnai).

### Naudingosios iškasenos

Randama geležies, gamtinių dujų, druskos, gydomojo purvo ir kt.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Respublika padalinta į:

* 14 rajonų;
* 5 respublikinės reikšmės miestus;
* 11 rajonininės reikšmės miestus.

Sevastopolio miestas – specialųjį statusą turintis Ukrainos miestas; autonominei respublikai nepriklauso.

### Rajonai

Subdivisions of CrimeaSubdivisions of Crimea

|  |  |
| --- | --- |
| 1. Bachčisarajaus rajonas
2. Bilohirsko rajonas
3. Džankojaus rajonas
4. Kirovskio rajonas
5. Krasnohvardijsko rajonas
6. Krasnoperekopsko rajonas
7. Lenino rajonas | 8. Nižniohirskio rajonas
9. Pervomajskio rajonas
10. Rozdolnės rajonas
11. Sakų rajonas
12. Simferopolio rajonas
13. Sovietų rajonas
14. Čornomorskio rajonas |

### Miestų savivaldybės

|  |  |
| --- | --- |
| 15. Alušta
16. Armianskas
17. Džankojus
18. Eupatorija
19. Kerčė
20. Krasnoperekopskas | 21. Sakai
22. Simferopolis
23. Sudakas
24. Feodosija
25. Jalta |

Gyventojai
----------

2005 m. respublikoje gyveno 1 994 300 gyventojų. Tarp jų:

* miesto gyventojų – 62,7 %
* kaimo gyventojų − 37,3 %

Nuo pat SSRS žlugimo, atsivėrus sienoms, Krymo populiacija krinta. 1989–2011 metais gyventojų sumažėjo 16,33 %.

Krymo totorių etninė grupė, sudaranti apie 13 proc. Krymo gyventojų, susiformavo Kryme viduramžiais, po Krymo chanato susikūrimo. Pokaryje Stalino nurodymu Krymo totoriai buvo ištremti į Vidurinę Aziją. Po Sovietų Sąjungos žlugimo jie ėmė grįžti į Krymą.

Respublikos vidutinis gyventojų tankumas – 78 žm./km².

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1795 m. ir 2005 m.** |
| **1795 m.** | **1858 m.** | **1934 m.** | **1959 m.sur.** | **1979 m.sur.** | **1989 m.sur.** | **2001 m.sur.** | **2005 m.** |
| 156 400 | 331 300 | 832 000 | 1 057 200 | 2 135 900 | 2 430 500 | 2 024 056 | 1 994 300 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

### Tautinė sudėtis

Krymo totorių procentinė dalis Krymo administraciniuose vienetuose, 2001 m. Ukrainos visuotinis surašymas
Ukrainos gyventojų pasiskirstymas pagal tautybę
Pagal vienintelį 2001 m. Ukrainos gyventojų surašymą po TSRS žlugimo Kryme gyveno 2,4 mln. žmonių. Krymo gyventojų sudėtis istoriniais laikais buvo daugianacionalinė. Pagal 2001 m. surašymo duomenis gausiausios etninės Krymo gyventojų grupės buvo rusai (60,40 %), ukrainiečiai (24,01 %) ir Krymo totoriai (10,21 %). Pastarieji iki 1944 m. gegužės 18 d. kai buvo pradėtas priverstinis Krymo totorių keldinimas į Vidurinę Aziją, sudarė 20 % Krymo gyventojų. XX a. 9-to dešimtmečio pabaigoje prasidėjo Krymo totorių grįžimas į istorinę tėvynę Kryme.

Daugelis rusų, ukrainiečių, graikų ir bulgarų išpažįsta stačiatikybę, Krymo totoriai, totoriai ir uzbekai – islamą (sunitų pakraipos), daugelis azerbaidžaniečių – musulmonai šiitai. Taip pat paplitę protestantai, katalikai ir judėjai.

### Kalbos

Pagal 2001 m. surašymo duomenis gimtąja kalba nurodė rusų kalbą 79,1 % gyventojų, ukrainiečių kalbą – 9,6 % gyventojų (t. y. 2,5 mažiau nei gyvena ukrainiečių, nes daugelis Krymo ukrainiečių yra rusakalbiai), Krymo totorių kalbą – irgi 9,6 % gyventojų.

Pagal apklausos, kurią 2004 m. atliko Kijevo tarptautinis sociologijos institutas, duomenis rusų kalbą bendravime (dažnai kartu su kitomis kalbomis) naudoja 97 % Krymo gyventojų.

Ekonomika
---------

Krymo AE
Feodosijos uostas
Maisto pramonė, mašinų (laivų, prietaisų, televizorių ir kt.) gamyba, chemijos ir lengvoji pramonė, statybinių medžiagų gamyba. Kasama geležies rūda, išgaunamos gamtinės dujos. Auginamos grūdinės (kukurūzai, kviečiai, miežiai, ryžiai ir kt.) bei techninės (saulėgrąžos, tabakas, linai ir kt.) kultūros, daug daržovių, vaisių (ypač – vynuogių). Sovietmečiu pusiausalyje buvo pradėtos Krymo atominės elektrinės statybos, kurios, įsiterpus „žaliesiems", buvo nutrauktos.

Uostai: Kerčė, Jalta, Feodosija, Eupatorija.

### Ekonomikos rodikliai

| N | rodiklis | vienetai | 2006 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prekių eksportas | mln. JAV dolerių | 400,1 |
| 2 | Tarp visų Ukrainos sričių |  % | 1 |
| 3 | Prekių importas | mln. JAV dolerių | 230,9 |
| 4 | Tarp visų Ukrainos sričių |  % | 0,5 |
| 5 | Eksporto-importo saldo | mln. JAV dolerių | 169,2 |
| 6 | Kapitalinės investicijos | mln. grivinų | 5444,9 |
| 7 | Vidutinis atlyginimas | Grivinų (2007-01-01) | 1002 |
| 8 | Vidutinis atlyginimas | JAV dolerių (2007-01-01) | 198,4 |

Susisiekimas
------------

Išvystytas geležinkelio mazgas, Simferopolyje veikia tarptautinis oro uostas

Automobilių keliai srityje:|  | Maršrutas | Didesni miestai respublikoje | UkrainaUkrainietiška  numeracija | Tarptautinė  numeracija | Statusas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
|  | Ukraina Chersonas – Gruzija Potis | Armianskas, Krasnoperekopskas, Feodosija, Kerčė | M17 | E97 | Tarptautinis |
|  | Norvegija Kirkenes – Ukraina Jalta | Simferopolis, Alušta | M18 | E105 | Tarptautinis |
|  | Ukraina Jalta – Ukraina Simferopolis | Livadija, Alupka, Forosas, Balakvala | H19 | - | Nacionalinis |
|

Turizmas
--------

„Kregždžės lizdo" pilis Jaltoje
XIX a. caro šeima bei Rusijos kilmingieji pietinėje Krymo pakrantėje įsirengė vasaros rezidencijas. Nuo tada Krymas tapo žinomas kaip atostogų bei poilsiavimo vieta. Prie Juodosios jūros ilsėjosi nemažai garsių menininkų, rašytojų (pvz. kaip Antonas Čechovas), kurie dėl šilto ir neatšiauraus Krymo klimato netgi apsigyveno.

Sovietmečiu Krymas tapo „Visasąjunginių sanatorijų" vieta, kur, sezono metu, atvykdavo iki 10 milijonų poilsiautojų. Ukrainai atgavus nepriklausomybę, turistų skaičius sumažėjo. Pastaraisiais metais Ukrainą atranda vis daugiau užsienio poilsiautojų (dėl žemų kainų).

Krymo pietinėje dalyje, ties Ursufu, iki šiol veikia Tarptautinis vaikų poilsio ir sveikatingumo centras Artekas.

Pagrindiniai kurortai: Jalta, Mischoras, Alupka, Simeizas, Hurzufas, Alušta, Feodosija, Eupatorija.

Koktebelio panorama

Sudako panorama

Šaltiniai
---------

1. ↑  Oficialus Ukrainos Aukščiausiosios Rados portalas
2. 1 2  Государственный комитет статистики Украины. Перепись 2001.
3. ↑  Портрет электоратов Ющенко и Януковича Archyvuota kopija 2015-04-03 iš Wayback Machine projekto. // Киевский центр политических исследований и конфликтологии. – 18.01.2005

Nuorodos
--------

* Informacinė svetainė Archyvuota kopija 2014-02-22 iš Wayback Machine projekto. **(**ukr. rus. angl. pranc.**)**
* Krymo Aukščiausiosios Tarybos svetainė **(**ukr. rus.**)**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKrymo autonominė respublika Krymo autonominės respublikos administracinis suskirstymas |
| --- |
|  |
| Sostinė: **Simferopolis** |
|  |
| Rajonai | 
Bachčisarajaus rajonas · Bilohirsko rajonas · Čornomorskio rajonas · Džankojaus rajonas · Kirovskio rajonas · Krasnohvardijsko rajonas · Krasnoperekopsko rajonas · Lenino rajonas · Nižniohirskio rajonas · Pervomaiskio rajonas · Rozdolnės rajonas · Sakų rajonas · Simferopolio rajonas · Sovietų rajonas | Krymo AR vėliavaKrymo AR herbas |
|  |
| Miestų savivaldybės | 
Alušta · Armianskas · Džankojus · Eupatorija · Feodosija · Jalta · Kerčė · Krasnoperekopskas · Sakai · Simferopolis · Sudakas |
|  |
| Miestai | 
Alupka · Alušta · Armianskas · Bachčisarajus · Bilohirskas · Čornomorskė · Džankojus · Eupatorija · Feodosija · Forosas · Haspra · Hurzufas · Jalta · Kerčė · Kirovskė · Koktebelis · Koreizas · Krasnohvardijskė · Krasnoperekopskas · Leninė · Masandra · Nikita · Nyžnohirskis · Novyj Svet · Partenitas · Perekopas · Pervomaiskė · Rozdolnė · Sakai · Senasis Krymas · Simeizas · Simferopolis · Sovetskis · Sudakas · Ščolkinė |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Ukrainos administracinis suskirstymas |
| --- |
|  |
| Sostinė: **Kijevas** |
|  |
| Sritys | 
Charkovo ·  Chersono ·  Chmelnyckio ·  Čerkasų ·  Černigovo ·  Černivcių ·  Dniepropetrovsko ·  Donecko ·  Ivano Frankivsko ·  Kijevo ·  Kirovohrado ·  Luhansko ·  Lvovo ·  Mykolajivo ·  Odesos ·  Poltavos ·  Rivnės ·  Sumų ·  Ternopilio ·  Užkarpatės ·  Vinycios ·  Voluinės ·  Zaporožės ·  Žytomyro | Flag of UkraineCoat of arms of Ukraine |
|  |
| Specialų statusą turintys miestai: | 
Kyjivas ·  Sevastopolis *(de jure)* |
|  |
| Autonominė respublika | 
Krymo *(de jure)* |
|  |
| Administraciniai centrai | 
Charkovas ·  Chersonas ·  Chmelnyckis ·  Čerkasai ·  Černigovas ·  Černivciai ·  Dnipras ·  Doneckas ·  Ivano Frankivskas ·  Kropivnyckis ·  Kyjivas ·  Luhanskas ·  Luckas ·  Lvivas ·  Mykolajivas ·  Odesa ·  Poltava ·  Rivnė ·  Sevastopolis ·  Simferopolis ·  Sumai ·  Ternopilis ·  Užhorodas ·  Vinycia ·  Zaporožė ·  Žytomyras |

 |