| Įsruties apskritisLandkreis Insterburg |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1525 – 1945** |  →  → |

 |
| *Rytų Prūsijos provincija po 1905 m.* |
|  |
| **Valstybė** | Prūsijos karalystė |
| **Apygarda** | Gumbinės apygarda |
| **Administracinis centras** | Įsrutis |
| **Valsčiai** | 10 (1818) |
|  |
| **Plotas** | 1 220 km² |

Rytų Prūsijos provincija iki 1905 m.: vakarinė dalis – Karaliaučiaus apygarda, rytinė dalis – Gumbinės apygarda**Įsruties apskritis** (vok. *Landkreis Insterburg*) – 1525–1818 m. Prūsijos kunigaikštystės (nuo 1736 m. Lietuvos departamento), (*Hauptamt Insterburg*), 1818–1871 m. Prūsijos karalystės Rytų Prūsijos provincijos, 1871–1918 m. Vokietijos imperijos, 1918–1933 m. Veimaro respublikos, 1933–1945 m. Trečiojo reicho Gumbinės apygardos administracinis teritorinis vienetas Mažojoje Lietuvoje. Centras – Įsrutis. Priklausė Lietuvos provincijai.

Istorija
--------

Apskritis sudaryta 1525 m. susikūrus Prūsijos kunigaikštystei, po Vienos kongreso per 1815–1818 m. vykdytą reformą pertvarkyta. Apskrities plotas iki 1818 m. buvo 5600 km². Apskrityje buvo sukurta didžiausia Mažojoje Lietuvoje vokiečių dvarininkų žemėvalda, nes atkakliose lietuvių kovose su kryžiuočiais apskrities teritorija buvo labai nusiaubta, išliko mažai autochtonų baltų. Tačiau Įsruties apskrities teritorijoje iki 1709–1711 m. didžiojo maro ir bado, per kurį mirė apie 70 000 žmonių ir po jo sekusios didžiosios Prūsijos kolonizacijos iki 93 % apskrities gyventojų sudarė lietuvininkai, kiti – senbuviai vokiečiai, kolonistai lenkai ir mozūrai XVII a.-XVIII a. apsigyvenę pačioje pietinėje apskrities dalyje. Didelė gyventojų koncentracija lėmė miestų augimą, 1722–1725 m. miesto teises gavo Įsrutis, Geldapė, Gumbinė, Darkiemis, Stalupėnai.

Apskrityje iki 1818 m. buvo 29 valsčiai. 1818 m. Įsruties apskrities teritorijoje sudarytos Darkiemio, Geldapės, Gumbinės, Stalupėnų apskritys. Apskrities plotas sumažėjo iki 1220 km².

1939 m. plotas buvo 1160 km², 174 gyvenvietėse ir 3 valstybiniuose dvaruose gyveno 48 710 žmonių. 1945 m. Įsruties apskrities teritorija atiteko TSRS, joje sudarytas Černiachovsko rajonas. Pietinė dalis atiteko Lenkijai, nuo 1999 m. įeina į Varmės–Mozūrų vaivadiją.

Gyventojai
----------

Gyventojų surašymo duomenimis, įskaitant 1885 m. dislokuoto Pirmojo armijos korpuso kariškius, Įsruties apskrityje gyveno:

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1890 m. ir 1939 m.** |
| **1890 m.** | **1900 m.** | **1910 m.** | **1925 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 71 782 | 74 577 | 77 734 | 84 086 | 84 744 | 86 648 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

**Gyventojai pagal tikėjimą**

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Metai** | **Gyventojai** | **Evangelikai** | **Katalikai** | **Žydai** |
| **1890** | 71 782 |  | 541 | 419 |
| **1900** | 74 577 | 72 600 | 962 |  |
| **1910** | 77 734 | 74 599 | 1855 |  |
| **1925** | 84 086 | 81 112 | 1565 | 357 |
| **1933** | 84 744 | 82 369 | 1567 | 280 |
| **1939** | 86 648 | 82 440 | 1979 | 87 |
|

### Lietuviai

Iš visų Mažosios Lietuvos apskričių Įsruties apskritis buvo labiausiai kolonizuota. 1736 m. duomenimis, iš 791 gyvenvietės 192 gyveno vieni lietuviai (24,3 %), 127 – vieni vokiečiai (16,1 %). Daugiausia vokiečių apgyvendinta Gumbinės, Darkiemio, Geldapės, Stalupėnų valsčiuose. 1736 m. iš valstybinių valstiečių, kurie sudarė daugumą gyventojų, turinčių ūkius, buvo: lietuvių šeimų 3139 (apie 52 %), kolonistų zalcburgiečių – 591, kitų vokiečių – 2303 šeimos, o iš viso atvykėlių buvo 2894 šeimos. Daug lietuvių gyveno vargingai, todėl ir į ūkininkų sąrašus nepateko, lietuvininkai tuo metu dar sudarė 65-70 % apskrities gyventojų.

XIX a. iki 13 padaugėjo evangelikų liuteronų parapijų, jose pamaldos laikytos ir lietuvių kalba, nors iki kolonizacijos bažnyčiose skambėjo vien lietuvių kalba, tik kai kuriose parapijose ir retai pamaldos laikytos vokiečių kalba. XIX a. pabaigoje lietuviškos pamaldos vykdavo jau tik kai kuriose parapijose. Apskrityje veikė Karalienės mokytojų seminarija.

Oficialios statistikos duomenimis, Įsruties apskrityje (be Įsruties miesto) 1825 m. gyveno 33 680 žmonės, iš jų lietuviškai kalbančių šeimynų narių buvo 10 110 (30 %), 1852 m. (su Įsruties miestu) apskrityje gyveno 58 300 žmonių, iš jų 3890 (6,7 %) lietuvių, 1890 m. atitinkamai – 49 555 ir 1375 (2,8 %).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Matulevičius. *Įsruties apskritis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 313 psl.
2. ↑  Rinkimų istorija Archyvuota kopija 2009-05-31 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  A. Matulevičius. Įsruties apskrities XVIII a. pirmosios pusės gyventojų tautinė sudėtis ir žemėnauda. Praeities baruose, Vilnius, 1999 m.

Nuorodos
--------

* Kraštiečių tinklalapis Archyvuota kopija 2005-03-13 iš Wayback Machine projekto.
* Įsruties apskritis GenWiki

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRytų Prūsijos apskritys (*Kreis*) 1773-1945 m. |
| --- |
|  |
| Rytų Prūsijos departamentas / Karaliaučiaus apygarda | 
 Alnaštyno (iki 1905) **·**  Braunsbergo **·**  Frydlando **·**  Girdavos **·**  Heilsbergo **·**  Karaliaučiaus **·**  Karaliaučius (miestas) **·**  Klaipėdos (1818-1922, 1939-45) **·**  Labguvos **·**  Morungo **·**  Neidenburgo (iki 1905) **·**  Ortelsburgo (iki 1905) **·**  Osterodės (iki 1905) **·**  Prūsų Ylavos **·**  Prūsų Olandijos **·**  Rastenburgo **·**  Rešliaus (iki 1905) **·**  Šventapilės **·**  Vėluvos **·**  Žuvininkų  |  |
|  |
| Lietuvos departamentas / Gumbinės apygarda | 
 Darkiemio (Angerapės) (nuo 1818) **·**  Geldapės (nuo 1818) **·**  Gumbinės **·**  Įsruties **·**  Įsrutis (miestas) **·**  Johanisburgo (iki 1905) **·**  Klaipėdos (iki 1818) **·**  Lėciaus (1818-1905) **·**  Luko (1818-1905) **·**  Alėckos (Troiburgo) **·**  Pakalnės (Lankos) (nuo 1818) **·**  Pilkalnio (Šlosbergo) (nuo 1818) **·**  Ragainės (1818-1923) **·**  Stalupėnų (Ebenrodės) (nuo 1818) **·**  Šilokarčemos (Haidekrugo) **·**  Tilžės > Tilžės-Ragainės (nuo 1922) **·**  Tilžė (miestas) **·**  Unguros (Angerburgo) (nuo 1818) **·**  Zensburgo (iki 1905) |
|  |
| Alnaštyno apygarda (nuo 1905 m.) | 
 Alnaštyno **·**  Johanisburgo **·**  Luko **·**  Lėciaus **·**  Neidenburgo **·**  Ortelsburgo **·**  Osterodės **·**  Rešliaus **·**  Zensburgo  |

 |