recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Livadijos rūmai
**Livadijos rūmai** – rūmai Livadijos gyvenvietėje (Krymas, Ukraina), 3 km nuo Jaltos. Tai buvę Rusijos carų rūmai, XIX a. architektūros paminklas.

Rūmų architektas – Nikolajus Krasnovas. 1835 m. nedidelis Krymo totorių kaimas buvo pervadintas *Livadija* (senovės graikų mitologijoje – laukymė, pievelė) ir jame pastatyti ištaigingi balto akmens rūmai, taip pat pat pasodintas parkas. Nuo 1861 m. Livadijos rūmai tapo Rusijos imperatoriaus Aleksandro II ir jo šeimos vasaros rezidencija. 1894 m. Livadijoje mirė caras Aleksandras III. 1945 m. vasario mėn. Livadijoje vyko Jaltos konferencija, kurioje dalyvavo trijų antihitlerinės koalicijos šalių vadovai – J. Stalinas, V. Čerčilis bei F. Ruzveltas.

Livadijos rūmų ansamblį sudaro pradžioje Didieji rūmai, Pažų korpusas, rūmų ministro barono Frederikso rūmai bei 1872 m. pastatyta cerkvė ir itališkasis kiemelis.

Šiuo metu rūmų teritorijoje įsikūręs pasaulinio garso kardiologinis centras „Livadija" ir vienas iš gražiausių Krymo pietinėje pakrantėje 40 ha Livadijos parkas, pasodintas beveik prieš 160 m. Šiame parke prasideda terenkūras – 7 km ilgio Saulės (Caro) takas.
| **Dalia Miniataitė** |
| --- |
| Gimė | 1961 m. liepos 13 d. (61 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | Lietuvos ekonomistė, valstybės tarnautoja |
| Pareigos | Žemės ūkio ministerijos kanclerė |
|  |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Dalia Miniataitė** (g. 1961 m. liepos 13 d. Vilniuje) – Lietuvos ekonomistė, valstybės tarnautoja, Žemės ūkio ministerijos kanclerė.

Biografija
----------

1979 m. baigė Vilniaus 22-ąją vidurinę mokyklą, 1984 m. – ekonominės geografijos studijas Vilniaus universitete. 1989–1992 m. buvo Lietuvos agrarinės ekonomikos instituto jaunesnioji mokslinė bendradarbė, čia mokėsi aspirantūroje.

1992–1994 m. buvo Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos Tarpvalstybinių ryšių departamento vyr. specialistė, 1994–1996 m. – Tarptautinės prekybos skyriaus viršininko pavaduotoja, 1996–1998 m. vadovavo Integracijos į Europos Sąjungą departamentui.

1998–2001 m. buvo Žemės ir maisto ūkio integracijos į Europos Sąjungą departamento prie Lietuvos žemės ūkio ministerijos direktorė.

2001–2004 m. – Lietuvos Respublikos žemės ūkio viceministrė, 2004–2009 m. – Žemės ūkio ministerijos sekretorė.

Nuo 2009 m. liepos 1 d. – Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos kanclerė.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2014-03-11 iš Wayback Machine projekto. (ŽŪM inf.)
**Vladimiras Kulakovas** (rus. *Владимир Кулаков*, g. 1948 m. liepos 3 d. Maskvoje) – Rusijos archeologas, prūsų archeologijos specialistas.

Biografija
----------

1966–1972 m. studijavo archeologiją Maskvos M. Lomonosovo universitete. 1982 m. apsigynė kandidatinę disertaciją „Prūsų senienos VI–XIII a." (1990 m. atspausdinta kaip monografija). 1994 m. apsigynė daktarinę disertaciją „Prūsai ankstyvaisiais viduramžiais" (1994 m. atspausdinta kaip monografija „Prūsai (V–XIII a.)".

Nuo 1970 m. dirba Archeologijos institute Maskvoje, nuo 1977 m. slavų–rusų archeologijos skyriaus jaunesnysis, nuo 1989 m. – vyresnysis, nuo 1996 m. – vedantysis mokslo darbuotojas. Nuo 1974 m. tyrinėja Kaliningrado srities (Karaliaučiaus krašto) archeologijos paminklus. Yra „Baltijos" archeologinės ekspedicijos viršininkas. Jos sudėtyje kasmet dirba apie 3–4 archeologiniai būriai.

Nuo 1992 m. dėsto aukštosiose mokyklose, nuo 2004 m. – Rusijos tarptautinės turizmo akademijos profesorius. Nuo 1994 m. yra Rusijos heraldikos draugijos narys, žurnalo „Herboved" redkolegijos narys. Nuo 2003 m. gyvena Karaliaučiuje, nuo 2005 m. yra Kaliningrado miesto statybos tarybos narys, visuomeninio fondo „Miesto širdis" įkūrėjas ir narys.

Mokslinė veikla
---------------

Yra žvalgęs daugiau kaip 400 archeologijos paminklų vietas, stacionariai tyrinėjo apie 20 archeologijos paminklų: Vikiavos arba Irzekapinio (rus. *Klincovka*), Milžinų kalno (vok. *Hünenberg*, rus. *Dobroje*), Dulokaimio (rus. *Kovrovo*) ir kt. kapinynus, skandinavišką Kaupo prie Viskiautų (rus. *Mochovoje*) pilkapyną, Nodimstės (rus. *Okunevo*) piliakalnį, Arnavos bažnyčios šventorių, Balgos ir Karaliaučiaus pilį bei senamiestį ir kt.

15 monografijų autorius arba bendraautoris, paskelbė daugiau kaip 315 mokslinių straipsnių ir visą eilę populiarių straipsnių. Yra dalyvavęs daugelyje tarptautinių konferencijų. Aktyviai bendradarbiauja su Lietuvos archeologais, yra Lietuvos archeologijos draugijos narys, leidinio „Lietuvos archeologija" redkolegijos narys. Kartu su doc. dr. V. Šimėnu lietuvių kalba yra parašęs monografiją „Užmirštieji prūsai", lietuviškoje spaudoje yra paskelbęs 18 mokslinių straipsnių.

Bibliografija
-------------

* Prūsų senienos VI–XIII a. 1990 m.
* Prūsai: V–XIII a. 1994 m.
* Užmirštieji prūsai, su V. Šimėnu, 1999 m.
* Prūsijos istorija iki 1283 m. 2003 m.
* Baltijos regiono šalių istorija, 2006 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Valdemaras Šimėnas. *Vladimiras Kulakovas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 210 psl.
2. ↑  habil. dr. Vladimir Ivanovič Kulakov[neveikianti nuoroda]
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Dali大理 |
| --- |
| *Trys pagodos, atsispindinčios Atspindžio ežere* |
|  |
| 

DaliDali

25°42′0″ š. pl. 100°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿25.70000°š. pl. 100.15000°r. ilg.﻿ / 25.70000; 100.15000﻿ (Dali (miestas))Koordinatės: 25°42′0″ š. pl. 100°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿25.70000°š. pl. 100.15000°r. ilg.﻿ / 25.70000; 100.15000﻿ (Dali (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Junanas |
| **Prefektūra** | Dali bajų autonominė prefektūra |
|  |
| **Gyventojų** (2000) | 126 831  |
|  |
|  **Vikiteka** | Dali |

**Dali** (kin. 大理, pinyin: *Dàlĭ*, bajų kalba: *Darl•lit*; hani kalba: *Dafli*) – miestas Kinijos Junanio provincijoje, Dali bajų autonominės prefektūros sostinė.

Geografinė padėtis
------------------

Miestas yra įsikūręs derlingoje lygumoje prie Erhajaus ežero, į vakarus nuo jo. Iš kitos miesto pusės yra marmuru turtingi Cangšano kalnai.

Istorija
--------

Dali miesto vietos nuo seno buvo apgyvendintos bajų tautos. VIII a. miestas tapo šio tautos sukurtos Nandžao valstybės sostine, o nuo X a. jos paveldėtojos Dali karalystės sostine, kuria išliko iki pat mongolų užkariavimo XIII a.

Tuo metu mieste suklestėjo aukšto lygio savita Junano kultūra, buvo pastatyti architektūros šedevrai, tokie kaip Trys pagodos (三塔 *santa*). Miestas buvo aptvertas tvirtų gynybinių sienų su didingais vartais.

Kadangi per sostinę ėjo arbatos kelias, jungiantis Kiniją, Mianmarą ir Tibetą, ekonomiškai jis klestėjo, daug pelnydamasis iš arbatos ir marmuro prekybos. Ir dabar kinų kalboje marmuras vadinamas „Dali akmeniu".

Po Dali karalystės prijungimo prie Yuan dinastijos Kinijos, miestas pamažu prarado savo reikšmę, sostinė buvo perkelta į Kunmingą. Politiškai jis vėl atgimė XIX a. viduryje, Panthajų sukilimo laikais, kuomet tapo dešimt metų egzistavusios nepriklausomos Pingnan valstybės sostine.

Pietiniai senojo miesto vartai

Turizmas
--------

Turizmas yra vienas svarbiausių miesto pragyvenimo šaltinių šiais laikais. Junane jis yra viena labiausiai lankomų vietų greta Lidziango. Svarbiausi kultūrinio turizmo objektai yra miesto muziejus, ir Čongšeng šventykla su trimis pagodomis.

Dali yra įkurta ir „užsieniečių gatvė", kur parduodamos užsieninės prekės, rikiuojasi kavinukės ir marichuanos užeigėlės[reikalingas šaltinis]. Tai į miestą pritraukia tiek užsieniečius, tiek kinus.
| **Vladimiras Ivaškarus. *Ивашко Владимир Антонович*ukr. *Володимир Антонович Івашко*** |
| --- |
| Gimė | 1932 m. spalio 28 d.Poltavoje |
| Mirė | 1994 m. lapkričio 13 d. (62 metai)Maskvoje |
|  |
| Veikla | tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs vienintelis TSKP CK Generalinio sekretoriaus pavaduotojas |
|  |
| Išsilavinimas | 1969 m. Ekonomikos mokslų kandidatas |
| Alma mater | 1956 m. Charkovo kalnakasybos institutas |
|  |
|  **Vikiteka** | Vladimiras Ivaška |
| Parašas |
|  |

**Vladimiras Ivaška** (rus. *Ивашко Владимир Антонович*, ukr. *Володимир Антонович Івашко*, 1932 m. spalio 28 d. Poltavoje – 1994 m. lapkričio 13 d. Maskvoje) – tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs vienintelis TSKP CK Generalinio sekretoriaus pavaduotojas. Ekonomikos mokslų kandidatas (1969 m.).

Biografija
----------

1956 m. baigė Charkovo kalnakasybos institutą. Nuo 1957 m. dėstytojavo. 1973 m. pasirtas TSKP Charkovo srities komiteto skyriaus vedėju, vėliau- srities komiteto sekretoriumi. Nuo 1986 m. – Ukrainos Komunistų partijos CK sekretorius. 1987–1988 m. – TSKP Dnepropetrovsko srities komiteto pirmasis sekretorius.

1988 m. buvo UKP CK antruoju, o 1989–1990 m. – pirmuoju sekretoriumi (vietoje atsistatydinusio V.Ščerbickio). 1990 m. birželio mėn. išrinktas Ukrainos TSR Aukščiausiosios Tarybos pirmininku, tačiau po dviejų savaičių atsisakė šio posto, kadangi buvo išrinktas į pirmą kartą įsteigtas pareigas – TSKP CK Generalinio sekretoriaus (M.Gorbačiovo) pavaduotoju. Šiose pareigose buvo iki TSKP XXIX suvažiavimo (1993 m. kovo 26 d.). GKČP pučo metu nuo valdžios nušalinus M. Gorbačiovą, laikinai ėjo TSKP CK Generalinio sekretoriaus pareigas, laikėsi neutralios pozijos, viešai nesireiškė, tačiau TSKP CK sekretoriato vardu siuntinėjo laiškus į partines organizacijas, kviesdamas palaikyti GKČP.

Nuo 1992 m. – pensininkas. Palaidotas Charkove.

TSRS Aukščiausiosios Tarybos 11-to šaukimo deputatas. TSRS Liaudies deputatas nuo 1989 m. Kandidatas į TSKP CK narius nuo 1986 m. CK narys – nuo 1989 m. TSKP CK Politinio biuro narys nuo 1989 m. gruodžio 9 d.

Nuorodos
--------

* Несостоявшийся президент (rusų klb.).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ивашко Владимир (XPOHOC/БИОГРАФИИ)
| Tulpiakiemio kapinynas |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Tulpiakiemio kapinynasTulpiakiemio kapinynas

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°19′56″š. pl. 24°23′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.332239°š. pl. 24.397795°r. ilg.﻿ / 55.332239; 24.397795Koordinatės: 55°19′56″š. pl. 24°23′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.332239°š. pl. 24.397795°r. ilg.﻿ / 55.332239; 24.397795 |

 |
| Vieta | Ukmergės rajono savivaldybė |
| Seniūnija | Siesikų seniūnija |
| Plotas | 16 000 kv. m |
| Naudotas | XII–XVII a. |
| Registro Nr. | A1198 / AV1609 / u.k. 7010 |

**Tulpiakiemio kapinynas** – kapinynas, esantis Ukmergės rajone, Tulpiakiemio kaime (Siesikų sen.). Valstybės saugoma archeologinė vieta yra atokiau nuo pagrindinės gyvenvietės, 0,8 km į pietvakarius, dirbamų laukų apsuptyje, 1,5 m aukščio kalvelėje Obelies upelio kairiajame krante. Užima 16 000 kv. m plotą. Kapinyne nustatyti degintiniai žmonių ir griautiniai žirgų kapai, kurie datuojami XII-XVII a.

Tyrimai
-------

Kapinynas rastas 1924 m. nuniokiotas gyventojų ūkinės veiklos.

1979-1980 m. Istorijos instituto archeologai, vadovaujami Algirdo Varno, ištyrė 720 kvadratinių metrų plotą. Buvo surasta degintinių žmonių kapų ir 17 nedegintų žirgų kapų, kurie datuojami naujuoju geležies amžiumi. 1984 m. Tulpiakiemio kapinyne lankėsi tyrėjai iš Ukmergės kraštotyros muziejaus. Birutės Puodžiuvytės-Sipavičienės vadovaujami muziejininkai aptiko pavienių radinių iš suardytų degintinių žmonių kapų, 24 žirgų griaučių liekanų, datuojamų X–XIII a. ir 148 griautinių XV–XVII a. žmonių kapų. Dalis jų buvo su įkapėmis.

Radiniai
--------

Tyrimuose nustatytos įkapės: ginklai (ietigalis), darbo įrankiai (peiliai, skiltuvai, sagtys), papuošalai (antkaklės, segės, apyrankės, auskarai, karoliai, žiedai), raitelio ir žirgo aprangos fragmentai (kamanos, žąslai, apkalai, sagtelės, žvangučiai, karoliai, skambalai, balno kilpos), buities daiktai, keramikos dirbinių fragmentai, 96 Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, Lenkijos, Švedijos monetos ir jų klastotės.

Kapinyno radiniai saugomi Lietuvos nacionaliniame muziejuje, Ukmergės kraštotyros muziejuje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 7010 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Lietuvos tūkstantmečiui. Kape - žirgas su gintariniais karoliais Archyvuota kopija 2020-09-22 iš Wayback Machine projekto. *grazitumano.lt*
3. ↑  Tulpiakiemis *vilnijosvartai.lt*
4. ↑  *Tulpiakiemio kapinynas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXIV (Tolj–Veni). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2015

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Lietuvos kapinynai
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Komatis |
| --- |
| Komatis teka tarpekliu Komatis teka tarpekliu |
| **Ilgis** | 480 km |
| **Baseino plotas** | 50 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 111 m³/s |
| **Ištakos** | Stenkampsbergas |
| **Žiotys** | Indijos vandenynas |
| **Šalys** | Pietų Afrikos Respublika, Svazilandas, Mozambikas |
|  |
|  **Vikiteka** | Komatis |

**Komatis** (angl. *Komati River*, port. *Rio Incomati*) – upė Pietinėje Afrikoje. Prasideda Pietų Afrikos Respublikoje, Mpumalangoje, į vakarus nuo Karolinos, Stenkampsbergo plokščiakalnyje (~1800 m aukštyje). Teka į šiaurės rytus, aukštupyje sudaro Komačio tarpeklį. Kerta Drakensbergo kalnus ir teka Svazilando teritorijos šiaurine dalimi. Ten daro posūkį šiaurėn, teka lygiagrečiai su Lebombo kalnais. Vėliau grįžta į PAR teritoriją, pasuka į rytus ir leisdamasis nuo kalnų sudaro eilę krioklių ir slenksčių. Žemupyje teka lygumomis Mozambiko teritorija, skaidosi protakomis, sudaro meandras. Įteka į Indijos vandenyno Maputu įlanką 24 km į šiaurės rytus nuo Maputu.

Didžiausias intakas – Krokodilų upė (kairysis). Komatis Svazilande ties Pigs Pyku patvenktas, sudaryta Magugos užtvanka. Žemupys laivuojamas.

Upės pavadinimas svazių kalba *inkomati* reiškia „karvių upė", nes visad duoda vandens, lyg karvė pieno. Portugalai seniau Komačio žemupį vadino „Ryžių upe" (port. *Rio des Reijs*), o britai – „Karaliaus Jurgio upe" (*King George River*).
Air One|  |
| 

| IATA**AP** | ICAO**ADH** | Šaukinys**HERON** |
| --- | --- | --- |

 |
| Įkurta | 1983 m. (kaip Aliadriatica)1995 m. (Air One)2010 m. (Air One S.C.) |
| Pagrindinis oro uostas | Milano Malpensos oro uostas |
| Dažno keleivio programa | MilleMiglia |
| Lėktuvų skaičius | 7 |
| Maršrutai | 23 (8 šalys) |
| Priklauso | CAI |
| Šūkis | Air One, mano numeris vienas |
| Būstinė | Fjumičinas, Italija |
| Tinklalapis | www.flyairone.it |

**Air One** – mažų sąnaudų oro linijų bendrovė, pagrindinės Italijos oro linijų bendrovės „Alitalia" filialas. Kompanijos būstinė yra Fjumičino mieste netoli šalies sostinės Romos. Pagrindinis *Air One* oro uostas yra Milano Malpensos oro uostas.

Prieš susijungiant su „Alitalia", „Air One" buvo stipri konkurentė, antra pagal dydį Italijos oro linijų bendrovė, skraidinusi 36 kryptimis Italijoje, Europoje ir Šiaurės Amerikoje. 

2008 m. gruodžio 31 d. „Air One" kartu su „Alitalia" tapo Italijos konsorciumo Compagnia Aerea Italiana dalimi. Tuo pačiu šios dvi įmonės buvo sujungtos ir Air One tapo Alitalia dalis.

2010 m. kovo 28 d. „Air One" pakeitę savo klasifikaciją ir tapo mažų sąnaudų oro linijų bendrove. 

2011 m. liepos 1 d. „Air One" atidarė savo bazę Pizos Galilėjo Galilėjaus oro uoste. 

Kompanijos pavadinimas „Air One" yra ne tik anglų kalbos žodis *ore numeris vienas*, tačiau ir italų kalbos žodis *airone* (garnys). Būtent šis paukštis yra pavaizduotas įmonės logotipe.

2011 m. liepos mėnesį įmonė savo flotilėje turėjo 7 Airbus A320 grupės lėktuvus.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2008-11-12 iš Wayback Machine projekto.
| Portlandas*Portland* |
| --- |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

PortlandasPortlandas

43°40′0″ š. pl. 70°16′0″ v. ilg.﻿ / ﻿43.66667°š. pl. 70.26667°r. ilg.﻿ / 43.66667; 70.26667﻿ (Portlandas (Meinas))Koordinatės: 43°40′0″ š. pl. 70°16′0″ v. ilg.﻿ / ﻿43.66667°š. pl. 70.26667°r. ilg.﻿ / 43.66667; 70.26667﻿ (Portlandas (Meinas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5)------ vasaros: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Meinas Meinas |
| **Apygarda** | Kamberlando apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1632 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 66 194  |
| **Plotas** | 179,8 km² |
| **Tankumas** (2010) | 368 žm./km² |
| **Altitudė** | 19 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Portlandas |

**Portlandas** (angl. *Portland*) – miestas Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės rytuose, Atlanto vandenyno pakrantėje, prie Foro estuarijos; didžiausias Meino valstijos miestas. Mieste gyvena >66 tūkst. gyventojų, su priemiesčiais – 204 tūkst. o metropolinėje teritorijoje – 519,9 tūkst. Yra svarbus jūrų uostas. Žvejyba. Veikia meno, Meino istorijos, vaikų muziejai, simfoninis orkestras, observatorija, katalikų katedra (1854 m.), 3 universitetai. Yra tarptautinis oro uostas. Išlikęs istorinis senamiestis, švyturys.

Istorija
--------

1623 m. britai Kasko įlankos pakrantėje įkūrė koloniją. 1632 m. ji atkurta ir pavadinta Kasku (*Casco*), o vėliau – Falmutu (*Falmouth*). 1775 m. vykstant revoliucijai, sudegintas. 1786 m. miestas atkurtas ir pavadintas Portlandu (pagal Portlando salą Anglijoje). 1820–1832 m. Portlandas buvo Meino sostine.

### Lietuviai

XX a. pr. buvo svarbus uostas ir lokomotyvų gamybos centras, čia įsikūrė pirmieji lietuviai. 1950 m. Portlande gyveno 143 atvykėliai iš Lietuvos ir 215 Amerikos lietuviai. Įkurtos kelios lietuvių draugijos.

* Senasis uosto rajonasSenasis uosto rajonas
* ŠvyturysŠvyturys
* Kruizinių laivų prieplaukaKruizinių laivų prieplauka

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Portlandas (Meinas)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 417
**IBAN** – tarptautinis banko sąskaitos numerio standartas (angl. IBAN – International Bank Account Number), privalomas Europos Sąjungos šalyse. Lietuvos komerciniai bankai klientų sąskaitų numeraciją pagal IBAN pakeitė 2004 m. sausio 19 d. Lietuvos bankuose IBAN sąskaitos numerį sudaro 20 simbolių. Šis formatas palengvina atsiskaitymus tarp partnerių įvairiose šalyse, turinčiose skirtingas bankų atpažinimo ir sąskaitų numeravimo sistemas.

  

**IBAN standarto sąskaitos struktūra Lietuvoje:**

|  |  |
| --- | --- |
| Šalies kodas, 2 simboliai (ISO 3166) | **LT** |
| 2 kontroliniai skaitmenys, kuriuos automatiškai priskirs bankas | **XX** |
| Banko kodas, 5 simboliai | **XXXXX** |
| 11 simbolių numeris, atitinkantis senesnį sąskaitos numerį | **10012345678** |

Popieriniame formate sąskaitos numeris grupuojamas po 4 skaičius. Elektoriniuose formatuose sąskaitos numeris rašomas be jokių tarpų, 20 simbolių eilute.

**IBAN standarto sąskaitos struktūros pavyzdžiai kitose šalyse:**

* IBAN standartas Austrijoje: ATkk BBBB BCCC CCCC CCCC

Bs – tai banko kodas, Cs – sąskaitos numeris.
* IBAN standartas Belgijoje: BEkk CCCC CCCC CCCC

Paskutiniai 12 skaitmenų nurodo banko ir sąskaitos numerius.
* IBAN standartas D. Britanijoje: GBkk BBBB SSSS SSCC CCCC CC

* IBAN standartas Danijoje: DKkk CCCC CCCC CCCC CC

Paskutiniai 14 skaitmenų nurodo banko sąskaitos numerį.
* + IBAN standartas Prancūzijoje: FRkk BBBB BGGG GGCC CCCC CCCC CKK

* + IBAN standartas Vokietijoje: DEkk BBBB BBBB CCCC CCCC CC

Pirmieji keturi skaitmenys nurodo banką, paskutiniai 10 skaitmenų – sąskaitos numerį.
* + IBAN standartas Airijoje: IEkk AAAA BBBB BBCC CCCC CC

Pirmieji keturi skaitmenys – banko SWIFT kodo pradžia, paskutiniai 8 skaitmenys - sąskaitos kodas.
* IBAN standartas Italijoje: ITkk BBBB BBBB BBBX XXXX XXXX XXX

Pirmieji vienolika simbolių nurodo banką, paskutiniai 12 – sąskaitos numeris.
* IBAN standartas Nyderlanduose: NLkk BBBB CCCC CCCC CC

Pirmieji 4 simboliai nurodo banką, paskutiniai 10 skaitmenų – sąskaitos numeris.
* IBAN standartas Norvegijoje: NOkk BBBB CC CCCCC

Pirmieji 4 simboliai nurodo banką, paskutiniai 7 skaitmenys – sąskaitos numeris.
* IBAN standartas Lenkijoje: PLkk BBBB BBBB MMMM MMMM MMMM MMMM

Pirmieji 3-4 skaitmenys nurodo banką, kiti 3 ar keturi – banko padalinį, 8 skaitmuo – kontrolinis skaičius, 8 skaitmenys nurodo banko padalinį, likę 16 skaitmenų – sąskaitos numeris.
* IBAN standartas Rumunijoje: ROkk BBBB CCCC CCCC CCCC CCCC

Pirmieji keturi simboliai nurodo banką, paskutiniai 16 – banko padalinį ir sąskaitą, išdėstyti banko nustatyta tvarka (dažniausiai – 4 skaitmenys iš 16 nurodo banko padalinį).
* IBAN standartas Ispanijoje: ESkk BBBB GGGG KKCC CCCC CCCC

* IBAN standartas Lichtenšteine: LIkk BBBB BCCC CCCC CCCC C

Nuorodos
--------

Patikrinkite IBAN galiojimą
Vladimiras Kokinakis
**Vladimiras Kokinakis** (rus. *Коккинаки Владимир Константинович*, 1904 m. birželio 25 d. Novorosijske – 1985 m. sausio 7 d. Maskvoje. Palaidotas Novodevičės kapinėse.) – garsus tarybinis lakūnas-bandytojas, aviacijos generolas majoras (1943 m.), dukart Tarybų Sąjungos didvyris (1938 ir 1957 m.), Lenino premijos laureatas.

Biografija
----------

Gimė surusėjusių graikų šeimoje. Brolis Konstantinas Kokinakis (1910–1990) – taip pat buvo lakūnas-bandytojas, Tarybų Sąjungos didvyris. 1928 m. baigė Leningrado, o 1930 m. – Borisoglebsko karo aviacijos mokyklas. 1932–1935 m. vadovavo Tarybinės armijos karinių oro pajėgų mokslinio tyrinio instituto lakūnų būriui.

1935 m. lapkričio 21 d. pasiekė pasaulio rekordą vienmotoriu lėktuvu I-15 pakildamas į 14 575 m aukštį. 1938 m. birželio 27–28 dienomis lėktuvu CKB-30 be nutūpimo per 24 val. 36 min. nuskrido iš Maskvos į Vladivostoką, o 1939 m. balandžio 28–29 d. per 22 val. 56 min. – iš Maskvos į Miscou salą (JAV). Pasiekė 22 pasaulio rekordus.

Lėktuvas I-15, kuriuo pasiektas aukščio rekordas
Vokietijos-TSRS karo metu vadovavo karo aviacijos inspekcijai ir bandė naujus įvairios paskirties lėktuvus, tarp jų šturmo lėktuvą Il-2, keleivinį lėktuvą Il-62, iš viso virš 40 lėktuvų tipų.

Nuorodos
--------

* Biografija (rusų kalba)
IBM logotipas
IBM Vilniuje.
**IBM** (angl. *International Business Machines Corporation*) – JAV kompiuterių gamintoja, programinės ir techninės įrangos prekybos bendrovė, teikianti infrastruktūros ir konsultavimo paslaugas. IBM yra viena didžiausių IT bendrovių pasaulyje. Būstinė Armonke (Niujorko valstijoje). Bendrovė taip pat vertėsi personalinių kompiuterių prekyba, tačiau ši paslaugų sferos dalis buvo parduota kinų kompanijai *Lenovo*. Viceprezidentas – Ambuj Goyal, pirmininkas – Tom Jackson.

Istorija
--------

1911 m. Įkurta įmonė *Computing – Tabulating – Recording Company* susijungus trims bendrovėms, gaminančioms tabuliatorius ir kitus biuro reikmenis. Po trylikos metų bendrovė pakeičia pavadinimą į **IBM**. 1933 m. įsigijo rašomųjų mašinėlių gamybos bendrovę *Elearomatic Type-writer*. 1944 m. sukūrė elektromechaninę skaičiuoklę *Mark I*. 1952 m. pradėjo gaminti kompiuterius *IBM 701*, o 1964 m. kompiuterius *System/360* bei 1981 m. pradėjo gaminti asmeninį mikrokompiuterį *IBM PC*. Turi padalinius 164 šalyse (Lietuvoje – nuo 1992 m.). Pajamos 89,1 mlrd. JAV dol. (2003 m.). ~ 319 300 darbuotojų (2004 m.).

Produkcija
----------

Bendrovė verčiasi serverių, duomenų kaupyklų, spausdintuvų, mikroelektronikos, tinklo ir programinės įrangos, kasos aparatų, įvairių paslaugų (konsultavimo, mokymo, informacinių technologijų nuomos, sistemų valdymo) ir kita prekyba.
IBM korporacija taip pat aktyviai bendradarbiauja vykdant mokslinius tyrimus. Daug kompiuterinių resursų reikalaujantiems moksliniams skaičiavimams IBM sukūrė šiuo metu vieną iš galingiausių pasaulyje kompiuterių, BlueGene.

IBM taip pat investuoja dideles sumas į atviro kodo programinę įrangą. Pavyzdžiui, apie 300 IBM specialistų toliau tobulina Linux branduolį. IBM yra inicijavusi atviro kodo ir laisvosios įrangos programuotojų labai vertinamos Eclipse sistemos sukūrimą (šiuo metu šis projektas yra nepriklausomas). Ji taip pat yra sukūrusi atviro kodo *Java* virtualią mašiną (*Jikes RVM*) išeities kodų modifikacijų reikalaujantiems moksliniams tyrimams atlikti.

Nuorodos
--------

* Oficialus IBM tinklalapis

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RJungtinės Amerikos Valstijos Dow Jones indekso bendrovės |
| --- |
|  |
| 
3M | American Express | Apple | Boeing | Caterpillar | Chevron | Cisco | Coca-Cola | DowDuPont | ExxonMobil | Goldman Sachs | Home Depot | IBM | Intel | Johnson & Johnson | JPMorgan Chase | McDonald's | Merck | Microsoft | Nike | Pfizer | Procter & Gamble | The Travelers Companies | UnitedHealth Group | United Technologies Corporation | Verizon | Visa | Walmart | Walgreens Boots Alliance | Walt Disney |

 |
| **Vladimiras Jakuninasrus.  *Владимир Иванович Якунин*** |
| --- |
|  |
| 13.12.2013 |
| Gimė | 1948 m. birželio 30 d. (74 metai)Vladimiro sritis, TSRS |
|  |
| Veikla | TSRS KGB tarnautojas, Rusijos geležinkelio vadovas ir bankininkas. |

Dmitrijus Medvedevas ir Vladimiras Jakuninas
**Vladimiras Jakuninas** (rus.  *Владимир Иванович Якунин*; g. 1948 m. birželio 30 d. Vladimiro srityje) – TSRS KGB tarnautojas, Rusijos geležinkelio vadovas ir bankininkas.

1972 m. baigė Leningrado mechanikos institutą (dabar Baltijos valstybinis technikos universitetas), specialybė „Skraidymo aparatų gamyba". Baigęs dirbo jaunesniuoju moksliniu bendradarbiu Valstybiniame taikomosios chemijos institute.
  
1975–1977 m. tarnavo Tarybinėje Armijoje. Po karinės tarnybos iki 1982 m. dirbo Valstybinio tarptautinės prekybos komiteto prie Ministrų tarybos valdyboje vyresniuoju inžinieriu. 1982-1985 m. buvo A. Jofės Fizikos ir technikos instituto Užsienio ryšių skyriaus viršininku.

1985–1991 m. dirbo diplomatinėje tarnyboje (antrasis, nuo 1988 m. – pirmasis sekretorius Nuolatinėje TSRS atstovybėje prie JTO.
  
Kai kurie šaltiniai teigia, kad tuo metu (nuo 1988 m.) jis tarnavo KGB pirmojoje valdyboje (užsienio žvalgyba).

1991 m. TEMP ltd. direktorius ir Rusijos banko akcininkas. 1997 m. išrinktas *BaltUneximbank* banko valdytoju.

2002 m. už nuopelnus Lietuvos valstybei prezidento Valdo Adamkaus apdovanotas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiumi.

Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 2010 m. rugsėjo 7 d. nutarimu prezidento Valdo Adamkaus dekretas, tiek kiek juo apdovanotas Vladimiras Jakuninas, pripažintas prieštaraujančiu Konstitucijai.

2022 m. rugpjūčio 10 d. prezidentas Gitanas Nausėda dekretu dėl apdovanotojo vardo pažeminimo atšaukė Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro kryžiaus apdovanojimą V. Jakuninui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  An Inside Track to President Putin’s Kremlin Archyvuota kopija 2011-11-22 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Įregistruotas Seimo kreipimosi į Konstitucinį Teismą projektas dėl Prezidento skirto apdovanojimo V. Jakuninui
3. ↑   Archyvuota kopija 2016-03-06 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑  Prezidentas pasirašė dekretus dėl M. Drobiazko, P. Vanago ir V. Jakunino išbraukimo iš apdovanotojų sąrašo[neveikianti nuoroda]
Dramblio kvapioji liauka musth laikotarpiu
**Musth** (pers. مست, 'apnuodytas') – periodiškai vykstantis kasmetinis dramblių fiziologinis reiškinys, susijęs su trumpapalaikiu elgesio pakitimu, kartu su dideliu reprodukcinių hormonų padidėjimu organizme. Musth metu atsivėrusios kvapiosios odos liaukos, kurių išskyros skleidžia stiprų kvapą, vaidina didelį vaidmenį ryšiams tarp dramblių palaikyti, ypač per rują. Šiomis išskyromis ženklinamos teritorijos, atbaidomi priešai. Dramblių kvapiosios liaukos išsidėstę galvos paviršiuje, ties smilkiniais. Iš įvairiausių cheminių medžiagų sudaryti kvapai, kuriuos skleidžia smilkiniuose esančios liaukos, palaiko tvarką dramblių bendruomenėse.

Fiziologija
-----------

Dramblių musth laikotarpis dažniausiai siejamas su ruja, poravimosi sezonu. Tačiau musth dažniausiai vyksta šaltuoju sezonu, todėl nebūtinai sutampa su patelių poravimosi poreikiu. Šiuo laikotarpiu sveiko suaugusio dramblio organizme žymiai padaugėja testosterono. Tada gyvuliai darosi agresyvūs ir nenuspėjamai elgiasi tiek su kitais patinais, tiek su žmonėmis. Įnirtę prijaukinti drambliai gali užmušti savo gyvenimo palydovus – varovus. Musth vidutiniškai trunka nuo vieno iki dviejų mėnesių, apima dramblių amžiaus grupę nuo 21 iki 80 metų. Jos metu skleidžiamas ypatingas kvapas, ypač aitrus sustiprėjusios agresijos ir lytinio aktyvumo metu. Būtent šis kvapas labiausiai traukia pateles. Tuo tarpu jauni socialiai nesubrendę patinai skleidžia saldų aromatą, kuris išduoda nesubrendusį dramblį, vyresniems signalizuojantį, kad jis dar per jaunas su jais varžytis dėl patelių, todėl išvengia konfliktų su suaugusiais. Vyresni rujojantys patinai skleidžia dvoką, kuris atbaido jaunus patinus - visa tai užtikrina tvarką patinų draugijoje.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-02-20 iš Wayback Machine projekto. Dramblių priežiūra

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Musth** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Musth fiziologija
* Dramblių liaukų išskyrų kvapai
|  |
| --- |
| **Airbus A350 XWB** |
|  |
|  |
|  |
| Tipas | plačiafiuzeliažis, keleivinis laineris |
| Gamintojas | Airbus |
| Pirmas skrydis | 2013 m. birželio 14 d. |
| Pradėtas naudoti | 2015 m. sausio 15 d. |
| Būsena | naudojamas |
| Pagaminta vnt. | 86 |
| Vieneto kaina | A350-800: 275,1 mln. $,A350-900: 311,2 mln. $,A350-1000: 359,3 mln. $ |

**Airbus A350 XWB** – ilgų nuotolių, plataus fiuzeliažo, dviejų variklių oro laineris, gaminamas Prancūzijos kompanijos Airbus. Šis modelis yra pirmasis Airbus lėktuvas, kurio fiuzeliažas ir sparnai pagaminti tik iš anglies pluošto detalių. Tipinėje trijų klasių konfigūracijoje telpa nuo 250 iki 350 keleivių, o maksimaliai šis lėktuvas gali talpinti 550 keleivių.

Pirmasis A350 dizainas buvo pasiūlytas 2004 m. kurio pagrindas kurtas nuo A330 modelio. Šis pasirinkimas nebuvo priimtas potencialių klientų, todėl 2006 m. Airbus kompanija pasiūlė visiškai naują A350 XWB (angl. *extra wide body*, ypač platus fiuzeliažas). Kompanija teigia, kad šis modelis leis sutaupyti iki 8 procentų išlaidų lyginant su Boeing gaminamu 787 Dreamliner.

Pagrindine šio lėktuvo užsakove tapo „Qatar Airways" aviakompanija, užsakiusi 80 visų trijų versijų lėktuvų. Pirmuosius lėktuvus kompanija planavo pradėti naudoti 2014 m. antrąją pusę.

Šio modelio prototipas savo pirmąjį skrydį atliko 2013 m. birželio 14 d. Tulūzoje.

A350 XWB yra gaminamas trimis skirtingomis versijomis. Buvo planuojama, kad pirmoji A350-900 bus pradėta naudoti 2014 m. antroji A350-800 – 2016 m. o trečioji A350-1000 – 2017 m.

2015 m. sausio 15 d. šį orlaivį pirmosios pradėjo naudoti „Qatar Airways" avialinijos.

2018 m. spalį A350-900ULR orlaiviu „Singapore Airlines" pradėjo skrydžius ilgiausiu pasaulyje komerciniu maršrutu iš Niuarko į Singapūrą.

Išnašos
-------

1. ↑  (2016-06-30) "Orders & Deliveries". Airbus. (2017 m. gegužės 31 d.)
2. ↑
3. ↑  Taking the lead: A350XWB presentation"
4. ↑  ORDERS & DELIVERIES Archyvuota kopija 2014-11-21 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  Airbus Powers Up A350 Engines in Preparation for Debut Flight
6. ↑  A350 XWB First Flight
7. ↑  PARIS: A350-1000 delayed to 2017 as Rolls raises XWB thrust Archyvuota kopija 2011-09-04 iš Wayback Machine projekto.
8. ↑  A350 enters service as Qatar jet heads for Frankfurt
9. ↑  Singapore Air makes longest flight

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Airbus A350 XWB** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficialus Airbus tinklalapis (angl. *k.*)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Atropa belladonna** |
| --- |
| Vaistinė šunvyšnė (Atropa belladonna)Vaistinė šunvyšnė (*Atropa belladonna*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Bulviniai  *( Solanaceae)* |
| Gentis: | Šunvyšnė  *( Atropa)* |
| Rūšis: | Vaistinė šunvyšnė  *( Atropa belladonna)* |

 |

**Vaistinė šunvyšnė** (*Atropa belladonna*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų rūšis.

Rūšis auginama Lietuvoje. Augalas daugiametis, labai nuodingas. Stiebas status, su gausiomis šakomis. Šakniastiebis storas. Lapai kiaušiniški. Vainikėlis nešvariai rausvai rudos spalvos. Žydi birželio – rugpjūčio mėn. Vaisius – uoga.

Vaistinė šunvyšnė turi atropino, kitų alkaloidų ir kitų biologiškai aktyvių medžiagų, veikiančių kaip nuodai, todėl galima mirtinai apsinuodyti, suvalgius uogų ar kitų augalo dalių.

Pavadinimo kilmė
----------------

Lietuviškas augalo pavadinimas kilęs nuo žodžių *šuo* (kilm. *šuns*, būdv. *šuninė*) + *vyšnia*, pabrėžiant, kad augalo vaisius yra panašus į valgomosios vyšnios, tačiau žmonėms yra kenksmingas.

Lotyniškai augalas vadinamas *belladonna* – „graži dama", kadangi augalas anksčiau būdavo naudojamas akių vyzdžiams išplėsti, nes manyta, kad dėl to išryškėja moters akių grožis ir patrauklumas.

Vaistinės šunvyšnės vaisiai – apskritos, juodos, blizgančios ir nuodingos uogos; sultys violetinės

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vaistinė šunvyšnė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Andrzej Rudolf Czaykowski** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1912 m. vasario 7 d.Rudamina, Rusijos imperija |
| Mirė | 1953 m. spalio 10 d. (41 metai)Varšuva, Lenkijos Liaudies Respublika |
| Tėvas | Vitoldas Čaikovskis |
| Motina | Halina Krinskytė |
|  |
| Veikla | Lenkijos kariuomenės majoras, Armijos Krajovos kovotojas, Varšuvos sukilimo dalyvis |

**Andžejus Rudolfas Čaikovskis** (lenk. *Andrzej Rudolf Czaykowski*) (1912 m. vasario 7 d. Rudaminoje, Rusijos imperija - 1953 m. spalio 10 d. Varšuvoje, Lenkijos Liaudies Respublika) – Antrosios Lenkijos respublikos kariuomenės majoras, Armijos Krajovos kovotojas, Varšuvos sukilimo dalyvis.

Biografija
----------

Gimė 1912 m. vasario 7 d. Rudaminos kaime. Tėvas *Vitoldas Čaikovskis* buvo muzikologas, motina *Halina Krinskytė* muzikos pedagogė. 1918 m. šeima išsikraustė į Varšuvą, vėliau į Kutną. Baigęs gimnaziją įstojo į Lvovo karininkų mokyklą, kurią baigęs toliau tobulinosi Grudziondzo karininkų mokykloje.

1939 m. rugsėjo 1 d. prasidėjus Vokietijos ir Lenkijos karui dalyvavo mūšyje prie Olševo kaimo, pralaimėjus mūšį pasitraukė link Valkavisko. Po TSRS invazijos į Lenkiją 1939 m. rugsėjo 17 d. pasitraukė į Gardiną, iš kur pabėgo į Lietuvą. Lietuvoje buvo internuotas ir perkeltas į stovyklą prie Rokiškio, tačiau 1939 m. lapkričio 27 d. kartu su 11 karininkų iš stovyklos pabėgo į Vilnių, kur įsitraukė į lenkų rezistencinę veiklą. 

1940 m. vasarį vyko į Varšuvą, tačiau rusų pasieniečių buvo suimtas ir išsiųstas į priverstinio darbo stovyklą Archangelsko apylinkėse. Po amnestijos 1941 m. lapkričio mėnesį prisijungė prie TSRS sudrytos Anderso armijos. Kartu su Anderso armija buvo išsiųstas į artimuosius rytus, o vėliau persikėlė į Didžiąją Britaniją, kur buvo apmokytas vykdyti įvairias slaptas karines misijas. 

1944 m. balandžio 16 d. buvo išskraidintas į Lenkiją, kur su kitais keliais parašutininkais nusileido šalia Žyrarduvo miesto. Lenkijoje prisijungė prie Armijos Krajovos. 1944 m. spalio 3 d. dalyvavo Varšuvos sukilime. Sukilimo metu buvo sužeistas, bet sugebėjo pabėgti į Čenstakavą, kur toliau užsiiminėjo konspiracine veikla. 1944 m. gruodį buvo vokiečių suimtas ir išsiųstas į Gros Rozeno koncentracijos stovyklą.

Baigiantis karui iš stovyklos pabėgo į Didžiąją Britaniją, kur kelerius metus dalyvavo emigracinės lenkų kariuomenės veikloje. 1949 m. rugsėjo 29 d. grįžo į Lenkiją, kur 1951 m. rugpjūčio 13 d. Krokuvoje buvo suimtas saugumiečių. 1953 m. balandžio 30 d. už tariamą šnipinėjimą Didžiajai Britanijai nuteistas mirties bausme. 1953 m. spalio 10 d. Varšuvos kalėjime buvo įvykdyta mirties bausmė, iki šiol nėra žinoma, kur buvo palaidotas.

Nuorodos
--------

* Biografija (lenk.);
* Giminės medis (lenk.).

Literatūra
----------

* Tadeusz Swat: Niewinnie Straceni 1945-56. Wyd. Fundacja Ochrony Zabytków, Warszawa 1991.
* Teczki więźniów 1953, Czaykowski Andrzej.
| Termolisit. *Comune di Termoli* |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

TermolisTermolis

42°00′00″ š. pl. 14°59′00″ r. ilg.﻿ / ﻿42.00000°š. pl. 14.98333°r. ilg.﻿ / 42.00000; 14.98333﻿ (Termolis)Koordinatės: 42°00′00″ š. pl. 14°59′00″ r. ilg.﻿ / ﻿42.00000°š. pl. 14.98333°r. ilg.﻿ / 42.00000; 14.98333﻿ (Termolis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Molizė Molizė |
| **Provincija** | Kampobaso provincija |
|  |
| **Meras** | Basso Antonio Di Brino |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 33 035  |
| **Plotas** | 55,10 km² |
| **Tankumas** (2011) | 600 žm./km² |
| **Altitudė** | 15 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 86039 |
| **Tel. kodas** | 0875 |
| **Tinklalapis** | www.comune.termoli.cb.it |
|  **Vikiteka** | Termolis |
| **Miesto globėjas (-ai)** | Šv. Timotietus, Šv. Basas |

**Termolis** (it. *Termoli*) – miestas Italijoje, Molizėje, Kampobaso provincijoje. Tai miestas Adrijos pakrantėje. Anksčiau žinomas kaip mažas žvejybos uostas, Termolis po Antrojo pasaulinio karo išsiplėtė ir tapo populiariu kurortu.

Istorija
--------

Termolio pilis
Termolio apylinkėse gyventa nuo priešistorinių laikų. Tai rodo išlikę nekropoliai. Netoli pakrantėje romėnų patricijai statėsi vilas.

Seniausias miestą minintis dokumentas yra iš X a. Jame minima dabartinės Termolio katedros pirmtakė. Termolis priklausė lombardams iki normanų atvykimo, kuriems valdant miestas suklestėjo. Po to sekęs nuosmūkis truko iki 1770 m. kai Neapolio karaliai leido vietiniams didikams pakrantėje statytis rūmus.

Termolyje vyko vienas didžiausių tankų mūšių per Italijos kampaniją 1943 m. spalio 2 d. - spalio 6 d.

Po Antrojo pasaulinio karo Termolis tapo vienu svarbiausių Molizės centrų, bet dabar kaip kurortui jam tenka varžytis su Kampomarinu, kuris yra 5 km į pietus.

Miestai partneriai
------------------

* Lenkija Chožuvas, Lenkija
Chris ir Moira 1994 m.
**„Chris & Moira"** – muzikinis duetas iš Maltos, kurį sudarė Moira Stafrace ir Christopher Scicluna.

Moira gimė 1970 m. Maltoje. Nuo 12 metų pradėjo dainininkės karjerą. Atlikėja dalyvavo daugybėje festivalių, kur laimėjo daug apdovanojimų. 1992 metais pelnė geriausios šalies muzikos asmenybės apdovanojimą.

Chrisas gimė 1959 m. Maltoje ir nuo 8-rių metų pradėjo mokytis muzikos. Devintajame dešimtmetyje atlikėjas gyveno Jungtinėje Karalystėje. Jis mirė 2022 m. vasario 18 d. būdamas 62-jų metų.

1994 metais duetas 1994 m. „Eurovizijos" dainų konkurse su daina „More than Love" užėmė penktą vietą. „Chris & Moira" buvo trečias ir sėkmingiausiai „Eurovizijoje" pasirodęs duetas iš Maltos. Kaip pritariantys vokalistai Chrisas su Moira dalyvavo šiame konkurse 1993 metais su William Mangion bei 1999 metais su merginų grupe „Times Three". Pora buvo susituokusi ir iki Kristo mirties įrašinėjo bendras dainas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Chris Scicluna, star of 1994 Eurovision song More Than Love, passes away". Malta Today. 2022-02-18. Nuoroda tikrinta 2022-02-18.

Nuorodos
--------

* Daina *More than Love*


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**William Mangion  *„This Time"*** |  **Maltos atstovai Eurovizijoje**1994 | Po to:**Mike Spiteri  *„Keep Me In Mind"*** |
*Šis straipsnis apie miestą Maroke. Apie Maltos gyvenvietę skaitykite straipsnyje Safis (Malta).*

| Safisآسفي |
| --- |
| *Safi minaretas* |
|  |
| 

SafisSafis

32°17′0″ š. pl. 9°14′0″ v. ilg.﻿ / ﻿32.28333°š. pl. 9.23333°r. ilg.﻿ / 32.28333; 9.23333﻿ (Safis)Koordinatės: 32°17′0″ š. pl. 9°14′0″ v. ilg.﻿ / ﻿32.28333°š. pl. 9.23333°r. ilg.﻿ / 32.28333; 9.23333﻿ (Safis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Maroko vėliava Marokas |
| **Regionas** | Dukalo-Abdo regionas |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 485 798  |
| **Plotas** | 96 km² |
| **Tankumas** (2008) | 5 060 žm./km² |
| **Altitudė** | ~500 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Safis |
|  |
| **Kirčiavimas** | Sãfis |

**Safis** (arab. آسفي) – Maroko miestas vakarinėje šalies dalyje, Atlanto vandenyno pakrantėje, 140 km į vakarus nuo Marakešo ir 100 km į šiaurę nuo Saviros. Safis yra Maroko Dukalo-Abdo regiono sostinė.

Safi yra pagrindinis Maroko sardinių žvejybos ir fosfatų, tekstilės, keramikos eksporto uostas. Laivų statyba, chemijos (fosforitų perdirbimo), statybinių medžiagų (cemento), tekstilės, maisto (žuvų apdorojimo) pramonė. Dailieji keramikos amatai. Safio apylinkėse auginama javai (daugiausia miežiai), alyvmedžiai, veisiama galvijai, avys, ožkos.

Istorija
--------

1488 m. Safį užėmė portugalai ir iki 1541 m. miestas vadinosi *Safimu*.

1942 m. lapkričio 8 d. operacijos „Fakelas" metu Safio uostas buvo vienas iš sąjungininkų išsilaipinimo vietų.

Sportas
-------

* Olympic Club de Safi – futbolo klubas; Botola dalyviai.
* el Masiro stadionas (pranc. *Stade El Massira*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Safi*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XX (Rėv-Sal). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2011
2. ↑  Globalsportsarchive
3. ↑

Nuorodos
--------

* Safi – keramikos sostinė Archyvuota kopija 2005-03-04 iš Wayback Machine projekto.
|  Lurai |
| --- |
| Lurų moterysLurų moterys |
| Gyventojų skaičius | ~5–5,5 mln. |
| Populiacija šalyse | Irano vėliava Iranas: 4–5 mln.
Irako vėliava Irakas: 517 000 |
| Kalba (-os) | lurų |
| Religijos | islamas (šiizmas), jarsanizmas, ali-ilahi ir kt. |
| Giminingos etninės grupės | bachtiarai, lakai, kurdai, persai |

**Lurai** (sav. لۊر = *lavr*) – iranėnų tauta, gyvenanti vakarų Irane. Apgyvendinę istorinę Mažojo Luristano sritį, kurią Kohe Keviro kalnagūbris dalina į priekalnes (*peš-koh*) ir užkalnes (*pušte-koh*). Lurai taip pat gyvena Farse (masasapiai ir kuhgilujai), Hamadano, Kazvino, Kumo, Isfahano provincijose. Populiacija – apie 5,5 mln. žmonių (7 % Irano gyventojų). Dar šiek tiek lurų gyvena Irake, Kuveite, Omane. Lurai artimai giminingi bachtiarams. Vartoja iranėnų grupei priklausančią lurų kalbą, kuri sudaro tarpinę grandį tarp persų ir kurdų kalbų. Tikintieji – musulmonai šiitai. Yra įvairių islaminių-sinkretinių atšakų (kurd-bača, ali-ilahi ir kt.) sekėjų. Išlikę senosios iranėnų religijos bruožų.

Lurų paplitimas Irane (2010 m.)
Manoma, kad lurų tauta ėmė formuotis ties II–I tūkstm. pr. m. e. sąvarta, kai į Irano plokščiakalnį atsikrausčiusios arijų gentys ėmė maišytis su čia gyvavusios Elamo valstybės žmonėmis. Po arabų užkariavimo, Luristane valdė savarankiška Atabekų dinastija. XVIII a. galutinai tapo Irano dalimi.

Užkalnių lurai yra klajokliai-gyvulių augintojai, ganantys avis, ožkas, asilus, mulus, žemdirbystė jų ūkyje užima antrinį vaidmenį. Derlių renka sugrįžę iš ganyklų. Priekalnių Luristane labiau išvystyta žemdirbystė, gyventojai gyvena sėsliai – auginami kviečiai, soros, ryžiai, miežiai, ankštiniai augalai. Irako lurai – pusiau klajokliai. XX a. daugelis klajoklių perėjo prie sėslaus gyvenimo būdo, žemdirbystės.

Klajoklių būstas – šėtra iš grubių ožkos kailių; žiemojimui stato akmenines trobeles. Sėslūs lurai gyvena plūkto molio būstuose. Vyrų apranga – platūs šarovarai ir ilgi medvilniniai marškiniai. Ant marškinių nešioja juodą (medvilninę arba milinę) liemenę, chalatą ar veltinį apdarą su skylėmis rankoms. Kepurė veltinė, ritiniška, su viršuje pritvirtinta spalvota skarele. Moterų apranga panaši į persišką. Klajoklių virtuvės pagrindas – pieno gaminiai ir aviena, žemdirbių – miltiniai gaminiai.

Lurai skirstosi į klanus, kurie toliau skirstosi giminėmis. Jų valdžia – chanai ir karinė arsitokratija. Šeima mažoji, santuoka patrilokalinė. Poligamija būdinga tik masasų klanui. Išvystyta tautosaka, ypatingą svarbą turi pasakotojai.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Энциклопедия «Народы и религии мира», М.-1998
Koordinatės: 54°21′46″š. pl. 23°49′03″r. ilg.﻿ / ﻿54.36265°š. pl. 23.81742°r. ilg.﻿ / 54.36265; 23.81742

| Dapkiškių dvaras |
| --- |
| Vieta | Dapkiškės, Alytaus rajonas |
| Bajorų giminės | Konarskiai |

**Dapkiškių dvaras** – dvaras, esantis Dapkiškėse, Alytaus rajone, netoli Alytaus–Simno kelio. Į jį reikėtų sukti ties Varanausko gyvenviete.

1831 metų sukilimo dalyvio Simono Konarskio (1808–1839) gimtinė. Jis kilęs iš smulkiųjų dvarininkų šeimos.

1825 m. įstojo į Lenkijos Karalystės kariuomenę. 1831 m. Lietuvoje prasidėjus sukilimui prieš Rusijos carizmą, Simonas Konarskis dalyvavo daugelyje mūšių, gavo kapitono laipsnį. Sukilimui pralaimėjus pasitraukė į Prūsiją, o iš ten – į Prancūziją.

Iš kartos į kartą perduodami pasakojimai, kaip caro žandarai suėmė vieną iš 1831 m. sukilimo vadų Lietuvoje Simoną Konarskį. Grįžusį iš emigracijos, jo draugai slapta vežė karste. Numalšinto sukilimo vadas grįžo organizuoti naujo sukilimo prieš carą. Prie pakelės smuklės Rukainiuose (dabar Vilniaus r.) jis išlindo iš savo slėptuvės ir užėjo į užeigą, čia buvo žandarų atpažintas ir suimtas 1839 m. sušaudytas Vilniuje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ingrida Semaškaitė. „Lietuvos dvarai". Enciklopedinis žinynas. – Vilnius, „Algimantas", 2010. // psl. 1–512
Soprano, o kartu ir diskanto diapazonas
**Diskantas** [*↗ dis*… + lot. *cantus* 'giesmė'] – balso tipas, pats aukščiausias vaikiškas (berniukų) balsas, analogiškas moteriškam sopranui (dėl to kitaip dar vadinamas *Boy soprano*).

Bendri bruožai
--------------

Diskantas – aukštas šviesaus, skaidraus tembro vaikiškas berniuko balsas, gerai skambantis aukštajame ir viduriniajame registruose. Jo diapazonas – nuo c1 iki g2 (a2). Pasitaiko ir tokių, kurie viršija įprastą praktinį diapazoną, ypač aukštyn iki c3 oktavos. Būna iki balso mutacijos. Kartais užsienio terminuose sutinkamas pavadiniams "treble".

Žymiausi diskantai
------------------

Vieni žymiausių Lietuvos diskantų – operos solistai Julles Molard, Juozas Jurgaitis.

1994 m. su pop daina „Mamai" pagarsėjo diskantas Dima Šavrovas. Operiniais diskantais buvo: Ilja Aksionovas, Nojus Bartaška, Gabrielius Visockas, Rimantas Žaldokas. Šiuo metu garsūs operos solistai – bosas Vladimiras Prudnikovas, tenoras Edmundas Seilius taip pat vaikystėje buvo diskantais.

Vienu žymiausių pasaulio diskantų laikomas italas Robertino Loreti, pagarsėjęs XX am. 7–ajame dešimtmetyje. Michael Jackson savo ankstyvuosiuose įrašuose taip pat dainavo diskantu.

Niuansai
--------

Įprastai po balso mutacijos berniuko balsas pažemėja viena oktava. Baroko laikotarpiu – XVII–XVIII am. – aukštų balsų dainininkai operoje buvo ypač vertinami, todėl, kad berniuko balsas išlaikytų tokį patį platų diskanto balso diapazoną, juos kastruodavo. 1870 m. uždraudus kastraciją vardan meno,  operose šias roles perėmė sopranai, mecosopranai, kontraltai arba kontratenorai. Kontratenorai – labai reto balso tipo dainininkai, sugebėję įvaldyti falcetą, t. y. aukščiausias kontralto, o kartais net ir mecosoprano diapazono natas.

Taip pat skaityti
-----------------

* Žmogaus balsas
* Kastratas
* Kontratenoras

Šaltiniai
---------

1. ↑  www.lrytas.lt Skausminga dainavimo kaina, arba – "Tegyvuoja peilis" Archyvuota kopija 2013-11-03 iš Wayback Machine projekto.