**Semerenio dėsnis** – O. Semerenio (veng. *O. Szemerényi*) atrastas fonetinis dėsnis, galiojęs ankstyvuoju indoeuropiečių prokalbės laikotarpiu. Dėl šio dėsnio žodžio galo skiemenyse, besibaigiančiuose junginiu *balsis+sonantas+s* arba *h₂*, garsai s ir h₂ nukrito ir, kompensuodami išnykimą, pailgino prieš juos esantį balsį.

Pagrindiniai atvejai
--------------------

Žodžio gale išnyksta pučiamasis priebalsis \*s arba laringalai (gerkliniai priebalsiai) \*h₁, \*h₂ ,\*h₃ (bendrasis jų simbolis – \*H), todėl žodžio paskutiniame skiemenyje pailgėja balsis:

\*/-VRs/, \*/-VRH/ > \*-VːR (kur V – balsis, R – kuris nors iš sonantų r, l, m, n, bet H – laringalas)
\*/-VRH-/ > \*-VR- (nėra žinoma aiškių ide. pavyzdžių su šiuo atveju išnykusiu *s*)

Morfologinis poveikis
---------------------

Šis dėsnis padarė įtaką daugumos vyriškosios ir moteriškosios giminių daiktavardžių vienaskaitos vardininkui, jeigu šie daiktavardžiai baigėsi sonantais:

* ide. \*/ph₂térs/ 'tėvas' > \*/ph₂tḗr/ (sen. gr. patḗr, skr. *pitā́*)
* ide. \*/ǵénh₁tors/ 'gimdytojas (tėvas)' > \*/ǵénh₁tōr/ (sen. gr. genétōr, lot. *genitor*)
* ide. \*/dʰéǵʰoms/ 'žemė' > \*/dʰéǵʰōm/ (sen. gr. khthṓn, skr. *kṣa*, het. *te-e-kán* )

Dėsnis turėjo įtakos ir bevardės giminės kuopinių (daugiskaitos) daiktavardžių vardininkui-galininkui, kuris baigėsi laringalu \*-h₂:

* ide. \*/ǵénh₁monh₂/ 'sėklos' > \*/ǵénh₁mōn/ > \*/ǵénh₁mō/ (apie *n* iškritimą žr. žemiau)

Taip pat buvo paveikta ide. perfekto daugiskaitos III asmens galūnė:

* ide. \*/-ers/ (daugiskaitos III asmens galūnė) > \*/-ēr/ (lot. *-ēr-e*, het. *-er, -ir* )

Palyginimas:

* ide. \*/werh₁-dʰh₁-o-/ 'vardas, žodis' > \*/werdʰh₁o-/ (lot. *verbum*)

Kiti poveikio atvejai
---------------------

Pasak kitos ide. fonetinės taisyklės, sonantas \*n po ilgojo balsio \*ō žodžio gale nukrenta, paprastai veikiant Semerenio dėsniui:

* ide. \*/ḱwóns/ 'šuo' > \*/ḱwṓn/ > \*/ḱwṓ/ (skr. *ś(u)vā́*, sen. air. *cú*)

Rekonstruojant ide. žodį širdžiai pavadinti, čia yra tas atvejis, kai \*d nukrenta po \*r ir pailgina prieš jį einantį balsį. Neaišku, ar tai yra pavienis reiškinys, ar priskirtina Semerenio dėsnio poveikiui.

* ide. \*/ḱérd/ 'širdis' > \*/ḱḗr/ (sen. gr. kêr, het. *ker* )

Išimtys
-------

Kai kuriais atvejais Semerenio dėsnis negalioja:

* tematinių vardažodžių daugiskaitos galininko galūnėje *\*-ons*;
* priebalsinių vardažodžių sonantais besibaigiančiame vienaskaitos kilmininke, pavyzdžiui, *\*déms* 'namo' (išlikę posakyje *\*dems potis* 'namo pats (namų šeimininkas)');
* vadinamojoje antrinėje vienaskaitos II asmens galūnėje *\*-s*, kai ji eina po sonantų, pvz. *\*gʷéms* (šaknis *\*gʷem-* 'žengti, ateiti').

Morfologizavimas
----------------

Indoeuropiečių prokalbėje vienaskaitos vardininke ilgieji balsiai ėmė rastis ir tuomet, kai Semerenio dėsnis neturėjo veikti, tačiau balsius imta ilginti pagal šio dėsnio analogiją (ide. \*/pṓds/ 'pėda, koja'). Žodžio gale imta numetinėti ir kitus priebalsius, ne tik \*-n, o tai rodo, kad šis dėsnis pradėjo morfologizuotis (perėjo į morfologijos lygmenį) jau pačioje ide. bet ilgųjų balsių susidarymas neturėtų būti vertinamas kaip sinchroniškas pučiamųjų priebalsių numetimui reiškinys. Žodžio gale matyti tokios Semerenio dėsnio išimtys:

* ide. \*/gʷénh₂s/ 'žmona' > \*/gʷḗn/ (sen. air. *bé*), bet taip pat ir \*/gʷénh₂/ (skr. *jáni*)
* ide. \*/sals/ 'druska' (bet ne \*\*/sāl/) > sen. gr. háls

taip pat vidurio padėtyse:

* ide. \*/gen-/ > skr. *janman*, ide. \*/genh₁-/ > skr. *jánitrī*

Formos be laringalų laikomos senesnėmis, turbūt jos buvo leksikalizuotos vėlesniuoju ide. laikotarpiu.

Išnašos
-------

1. 1 2  Ringe D. (2006). *From Proto-Indo-European to Proto-Germanic*. New York: Oxford University Press. p. 20.
2. ↑   Fortson B. (2004). *Indo-European language and culture. An Introduction*. Blackwell Publishing. p. 64. `{{cite book}}`: Nežinomas parametras `|сlocation=` ignoruotas (pagalba)

Literatūra
----------

* *Prehistory, History, and Historiography of Language, Speech, and Linguistic Theory. (Papers in Honor of Oswald Szemerényi)* (Amsterdam/Philadelphia 1992)
* *Historical Philology. Papers in Honor of Oswald Szemerényi II* (Amsterdam/Philadelphia 1992)
* *Comparative-Historical Linguistics: Indo-European and Finno-Uralic. Papers in Honor of Oswald Szemerényi III* (Amsterdam/Philadelphia 1993)