| **Ginkgo biloba** |
| --- |
| Dviskiautis ginkmedis (Ginkgo biloba)Dviskiautis ginkmedis (*Ginkgo biloba*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Ginkūnai  *( Ginkgophyta)* |
| Klasė: | Ginkmedainiai  *( Ginkgoopsida)* |
| Šeima: | Ginkmediniai  *( Ginkgoaceae)* |
| Gentis: | Ginkmedis  *( Ginkgo)* |
| Rūšis: | Dviskiautis ginkmedis  *( Ginkgo biloba)* |

 |

Dviskiautis ginkmedis Švėkšnos parke – seniausias egzempliorius Lietuvoje
**Dviskiautis ginkmedis**, **ginkmedis** (*Ginkgo biloba*) – vienintelė **ginkūnų** (*Ginkgophyta*) skyriaus, **ginkmedainių** (*Ginkgoopsida*) klasės, **ginkmedinių** (*Ginkgoaceae*) šeimos rūšis. Ginkmedis yra vienintelis savo klasės atstovas. Žemėje nėra likę jokių savo požymiais panašių medžių.

Apibūdinimas
------------

Tai vasaržalis, dvinamis augalas, gamtoje vyriški ir moteriški medžiai pasitaikantys santykiu maždaug 1:1, nors retkarčiais aptinkami ir vienanamiai medžiai. Įprastai savo paplitimo areale medis užauga nuo 10-15 m iki 20–40 m aukščio, o kamienas – nuo 1 iki 4 m skersmens. Korėjoje žinomas 64 m aukščio ir 4,45 m skersmens ginkmedis. Jų lapai vėduoklės pavidalo, su 8–10 cm ilgio lapkočiu. Vyriškieji žiedai yra žirginių pavidalo žiedynuose, išauga lapų pažastyse. Moteriškieji žiedai išauga lapų pažastyse po du, kiekvienas ant ilgos kojytės. Viename kuokšte 5-7 lapai, ant trumpaūglių išsidėstę tankiai. Lapų gyslotumas dichotominis. Dichotomiškai šakotose struktūrose susidaro po vieną sėklapradį. Po gemalo susidarymo sėklos dygsta iš karto, apvaisinimas vyksta ant žemės nukritusiuose sėklapradžiuose. Sėklos yra 2–3 cm ilgio ir 1,5 cm skersmens, jos turi mėsingą išorinį dangalą, todėl yra panašios į kaulavaisius. Mėsingasis sluoksnis šviesiai gelsvos spalvos, dvokiantis. Vidinė sėklos dalis valgoma, primeną briaunotą riešutėlį. Sėklos nunoksta spalio mėn. Pasėtos sudygsta po 3-4 savaičių. Mėgsta kalkingus, derlingus ir pakankamai drėgnus dirvožemius. Kaip manoma, kai kurie ginkmedžiai sulaukia daugiau kaip 2500 metų.

Mediena lengva ir minkšta, lengvai apdorojama, naudojama baldų gamyboje, smulkiems dirbiniams ir įpakavimo dėžėms.

Tai labai atsparus augalas, galintis ištverti didelius šalčius ir augti net IV zonoje. Nereiklus dirvos sąlygoms. Yra žinoma, kad 4 ginkmedžiai išgyveno net po Hirošimos (Japonija) branduolinio bombardavimo. Ginkmedžiai atsparūs įvairių rūšių vabzdžiams, taip pat ligoms.

Sėklos vidinė dalis valgomos, naudojamos įvairių (ypač Azijos) šalių tradiciniams patiekalams gaminti. Tačiau augdamos ginkmedžio sėklos skleidžia nemalonų, primenantį sugedusių riebalų kvapą. Didelis ginkmedžio sėklų kiekis gali būti nuodingas, nes jose yra cianidų.

Vaistinės augalo savybės
------------------------

Lapai savo sudėtyje turi medžiagų, gerinančių atmintį. Jų arbata naudota kaip atmintį gerinantis produktas jau tradicinėje kinų medicinoje (gaminant ginkmedžio arbatą). Šiais laikais *Ginkgo biloba* lapai naudojami gaminti atmintį gerinantiems preparatams. Ginkmedžio lapuose yra flavonoido apigenino, pasižyminčio antivėžiniu veikimu.

Paplitimas
----------

Ginkmedis auginamas Kinijoje ir Japonijoje prie šventyklų, 1730 m. introdukuotas į Europą, kur auginamas parkuose ir botanikos soduose. Lietuvoje labai retas. Auga Kaune VDU botanikos sode, Obelynės parke, Švėkšnos parke. Vertingas kaip retas dekoratyvinis medis. Puikiai tinka auginti miestų skveruose, parkuose, dideliuose ir mažuose soduose.

Geologinė istorija
------------------

Šios klasės atstovai randami triaso iškasenose. Juros ir kreidos perioduose jie buvo paplitę visame Šiaurės pusrutulyje. Ginkmedis – seniausia žinoma medžių rūšis, egzistavusi dar prieš 270 milijonų metų permo periodu. Dėl savo rūšies amžiaus dar vadinamas „gyvąja iškasena".

Galerija
--------

* 
* Ginkmedžio lapasGinkmedžio lapas
* Ginkmedžio lapaiGinkmedžio lapai
* Ginkmedžio sėklosGinkmedžio sėklos
* Ginkmedžio sėklosGinkmedžio sėklos
* Ginkmedžio kamieno skerspjūvisGinkmedžio kamieno skerspjūvis

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dviskiautis ginkmedis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Ginkmedis. Lietuvos TSR Flora. T. 1. Vilnius, Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla, 1959, 82–85 psl.

Nuorodos
--------

* Svetainė apie ginkmedžius
* Papildomai apie dviskiautį ginkmedį per palaeobotany.org svetainę Archyvuota kopija 2017-04-24 iš Wayback Machine projekto. *Anglų k*
* Ginkgo biloba (arboretum.agnesscott.edu) Archyvuota kopija 2015-09-22 iš Wayback Machine projekto. *Anglų k.*
* Ginkgo biloba L. (pfaf.org), *Anglų k.*
* Jurga Sajenkienė „Ginkmedis – daug menantis ir galintis" (straipsnis)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDendrologija |
| --- |
|  |
| 
Botanika · Augalija · Flora · Augalai · Sumedėjęs augalas · Liana · Puskrūmis · Krūmokšnis · Krūmas · Krūmedis · Medis · Vaismedis · Kultivaras · Lapuočiai · Spygliuočiai · Vienanamis augalas · Dvinamis augalas
Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas · Lietuvos vietinės medžių ir krūmų rūšys · Lietuvos išskirtiniai medžiai · Lietuvos svetimžemė dendroflora · Pasaulio išskirtiniai medžiai 
Miškas · Miško skliautas · Pomiškis · Lietuvos miškai · Pasaulio miškai (šalys pagal miškų plotą) · Miškų nykimas (neteisėtas miško kirtimas)
Miškininkystė (ekologinė miškininkystė) · Miško atkūrimas · Įveisimas · Miškų ūkis · Miškų urėdija · Girininkija · Eiguva · Lietuvos miškų institutas |

 |