| **Sabanejewia baltica**Apsauga: 4(I) – Nenustatyta |
| --- |
| Apsaugos būklė |
| Nekeliantys susirūpinimo (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Kaulinės žuvys  *( Osteichthyes)* |
| Klasė: | Stipinpelekės žuvys  *( Actinopterygii)* |
| Būrys: | Karpžuvės  *( Cypriniformes)* |
| Šeima: | Vijūninės  *( Cobitidae)* |
| Gentis: | Sabanejewia  *( Sabanejewia)* |
| Rūšis: | Šiaurinis auksaspalvis kirtiklis  *( Sabanejewia baltica)* |

 |
| Binomas |
| ***Sabanejewia baltica***Witkowski, 1994 |

**Šiaurinis auksaspalvis kirtiklis** (*Sabanejewia baltica*) – karpžuvių (*Cypriniformes*) būrio, vijūninių (*Cobitidae*) šeimos gėlavandenė žuvis.

Paplitimas
----------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai savaime paplitę Dauguvos, Nemuno, Desnos, Vyslos, Odros, Dniestro, Dniepro, Dono upėse ir jų baseinuose. Kaimyninėje Latvijoje nuo 2008 m. aptinkami Ventos, Dauguvos ir Gaujos upių baseinuose. 

Šalys ar jų dalys kur rūšis yra savaiminė: Lietuva, Latvija, Lenkija, Vokietija, Baltarusija, Rusija (europinės dalies vakaruose), Ukraina, Moldova, Slovakija.

Gyvenamas biotopas
------------------

Suaugę šiauriniai auksaspalviai kirtikliai gyventi pasirenka nedideles lygumų upes ir upelius. Kalvotame regione gyvena upėse ir su didesne srove. Gyvena skaidraus, švaraus vandens upėse su smėlingu ar žvyro dugnu, bet vengia klampaus, dumblingo upių dugno. Kaip įprasta, jie vengia didelių, lygumų reljefo upių. 

### Paplitimas Lietuvoje

Lietuvoje šiauriniai auksaspalviai kirtikliai klasifikuojami kaip savaiminė rūšis, pirmą kartą buvo pagauti Ventos upės baseine. Jie įrašyti į Lietuvos raudonosios knygos 4 (I) kategoriją. Tai naujas rūšies arealui baseinas, atskiras, nesusijęs su kitais rūšies apgyventais baseinais. Per visą 2002-2008 metų tyrimo laikotarpį šiaurinis auksaspalvis kirtiklis sugautas 5 upėse iš dviejų atskirų baseinų – Ventos ir Nemuno, viso buvo sugauta 130 individų. Ventos baseine šiaurinių auksaspalvių kirtiklių populiacijų tankis yra didžiausias, jos stabilios ir pastovios. Šventosios baseine (Neries) auksaspalvio kirtiklio populiacijos negausios, tačiau rūšis plačiai paplitusi ir populiacijos stabilios.

Lietuvoje šiauriniams auksaspalviams kirtikliams renkantis gyvenamas buveines lemiantis veiksnys yra vandens temperatūra. Jie renkasi buveines su žymiai labiau apibrėžtais fizikiniais parametrais, jis sutinkamas tik švariose, neeutrofikuotose, srauniose upėse su švariu smėlio ir žvyro gruntu bei pakankamai, ne mažiau +20C įšylančiu vandeniu. Šis rodiklis svarbesnis nei paprastajam kirtikliui, kadangi Lietuvoje yra žymiai mažiau upių įšylančių iki nerštui reikalingos +20C temperatūros, o dauguma tokių upių visiškai netinka pagal kitus faktorius, kaip kad srovės greitį, gruntą ir panašiai. Upėse, kur aptinkamas šiaurinis auksaspalvis kirtiklis, aukščiausia metinė temperatūra patikimai aukštesnė nei tose, kur ši rūšis nesutinkama (+21 +23,8C). Itin svarbus fizikinis rodiklis yra vandens srovės greitis. Nors kitose arealo vietose šiaurinis auksaspalvis kirtiklis gyvena gana įvairiuose pagal srovės greitį biotopuose, Lietuvoje jis aptinkamas tik srauniose upėse. Vidutinis srovės greitis šios rūšies buveinėse buvo nuo 0,3 iki 1,2 m/s ir patikimai skyrėsi nuo stočių, kur šiaurinis auksaspalvis kirtiklis nesutinkamas. Šiaurinių auksaspalvių kirtiklių buveinėse buvo stipriai apibrėžtas pH rodiklis: 8,1-8,34. Auksaspalvio kirtiklio buveinių lemiantys veiksniai (p<0,02) yra aukšta vandens temperatūra, didelis srovės greitis bei deguonies kiekis, aukštas ir apibrėžtas siaurose ribose pH rodiklis..

Kūno matmenys
-------------

Šiaurinis auksaspalvis kirtiklis auga lėtai. Jo kūno ilgis 5-9 cm, dažniausiai 6-8 cm, kūno masė dažniausiai 3-5 g.

Nerštas
-------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai pavasarį, gegužės-birželio mėnesiais, esant nežemesniai kaip +20C vandens temperatūrai neršia upės dugne tarp vandens augalijos ant smėlio, žvyro, akmenukų, išleisdami apie 900 lipnių 1,1-1,2 mm skersmens ikrelių. Esant +22°C vandens temperatūrai, iš ikrelių mailius išlenda po išneršimo praėjus 50-60 valandų. Mailius 3,1-4,2 mm ilgio ir maitintis pradeda praėjus 6 paroms ir minta zooplanktonu.

Elgsena
-------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai gyvena pavieniui. Aktyviausi vakare ir naktį. Jie slėpdamiesi nuo priešų, upės dugne įsirausia po smėliu, rečiau po žvyru.

Amžius
------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai gyvena iki 4-5 metų.

Mityba
------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai dažniausiai minta planktonu ir kai kurių vabzdžių - uodų, apsiuvų, lašalų, žirgelių lervomis, smulkiomis kirmėlėmis, dumbliais. Kartais minta smulkiais sausumos vabzdžiais bei kitų žuvų ikrais.

Nykimo ir apsaugos priemonės
----------------------------

Šiauriniai auksaspalviai kirtikliai dažniausiai nyksta dėl vandens telkinių taršos. 

Lietuvoje imantis šiaurinių auksaspalvių kirtiklių apsaugos priemonių, jie įrašyti į Lietuvos raudonosios knygos 4 (I) kategoriją, o nuo 2017 m. už nelegaliai sugautą šią rūšį bus skiriama 145 eurų bauda.

Šiaurinio auksaspalvio kirtiklio pavadinimas ir sinonimai
---------------------------------------------------------

Anksčiau buvo manyta, kad šiaurinis auksaspalvis kirtiklis (*Sabanejewia baltica*) yra auksaspalvio kirtiklio (*Sabanejewia aurata*) porūšis ir mokslinėje literatūroje lotyniškai buvo vadinamas *Sabanejewia aurata baltica*. Šis pavadinimas dabar išlikęs kaip šiaurinio auksaspalvio kirtiklio sinonimas.

Taip pat skaityti
-----------------

* Lietuvos vietinių gėlavandenių žuvų sąrašas
* Lietuviškas žuvų vardynas

Šaltiniai
---------

1. ↑   „IUCN Red List - Sabanejewia baltica". IUCN Red list.
2. ↑  latvijasdaba.lv / ZIEMELU ZELTAINAIS AKMENGRAUZIS Sabanejewia baltica Witkowski (Sabanejewia aurata ssp. baltica)
3. ↑  fishbase.org / *Sabanejewia baltica* Witkowski, 1994
4. ↑  am.lt / Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių sąrašas Archyvuota kopija 2017-02-27 iš Wayback Machine projekto. 2010-02-26
5. ↑  Andrius Steponėnas, VILNIUS UNIVERSITY INSTITUTE OF ECOLOGY, TAXONOMY AND ECOLOGY OF LOACHES (COBITIDAE) IN INNER WATER BODIES OF LITHUANIA, Summary of doctoral dissertation Biomedical Sciences, Ecology and Environmental Science (03 B) | Vilnius, 2010
6. ↑  gurkov2n.jimdo.com / ЩИПОВКА БАЛТИЙСКАЯ (Sabanejewia baltica)
7. ↑  kablys.delfi.lt / Neteisėtai sugautos žuvys nuo šiol kainuos kone dvigubai brangiau Archyvuota kopija 2017-02-26 iš Wayback Machine projekto. 2017 m. vasario 22 d.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Šiaurinis auksaspalvis kirtiklis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

* academia.edu / New Findings of Northern Golden Loach, Sabanejewia baltica (Pisces, Cobitidae), in the Basin of the Desna River (Dnieper River Basin) | *Anglų k.*
* researchgate.net / Reproduction and fecundity of the golden loach, Sabanejewia baltica Witkowski, 1994 from Bug River in Poland, Dorota Juchno, Alicja Boroń. Department of Zoology, University of Warmia and Mazury, Olsztyn, Poland | Received: 14 August 2011 ; accepted: 20 December 2011 | *Anglų k.*
* ittiofauna.org / Il cobite dorato settentrionale, Sabanejewia baltica, Witkowski 1994 Archyvuota kopija 2011-11-08 iš Wayback Machine projekto. | *Italų k.*
* fischfauna-online.de / *Sabanejewia baltica* Witkowski, 1994 Archyvuota kopija 2017-02-27 iš Wayback Machine projekto. | *Vokiečių k.*

Portal

**Vikisritis: *Žuvys***

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuviški vardynai ir sąrašai |
| --- |
|  |
| 
**Lietuvos raudonoji knyga** 
Vardynai: Augalų (Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas) |
Grybų |
Paukščių |
Žuvų 
Sąrašai: Lietuvos žuvys | Lietuvos varliagyviai | Lietuvos ropliai | Lietuvos paukščiai | Lietuvos žvirbliniai paukščiai | Lietuvos žinduoliai | Lietuvos šikšnosparniai
Lietuvos dieniniai drugiai | Lietuvos žirgeliai | Lietuvos tiesiasparniai | Lietuvos kamanės
**Lietuvos vabalai:**
auksavabaliai (*Cetonidae*) | blizgiavabaliai (*Buprestidae*) | lapgraužiai (*Chrysomelidae*) | sprakšiai (*Elateridae*) | ūsuočiai (*Cerambycidae*) | maitvabaliai (*Silphidae*)  žygiai (*Carabidae*) | juodvabaliai (*Tenebrionidae*) | minkštavabaliai (*Cantharidae*) | boružės (*Coccinellidae*) |

 |