recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sultonas** (arab. سلطان) – Islamo titulas, turintis keletą istorinių reikšmių. Iš pradžių tai buvo abstraktus arabų kalbos daiktavardis, reiškęs 'jėga', 'valdžia' ar 'valdovas', kilęs iš arab. سلطة = *sulṭah* 'galia; valdžia'. Vėliau sultonais pradėti vadinti tam tikri musulmonų valdovai, kurie teigė esą nepriklausomi (neturėjo viršesnio valdovo), bet nereiškė pretenzijų į visą kalifatą. Be to, sultonais buvo vadinami galingi kalifato provincijų valdytojai. Paskui tam tikrame kontekste *sultonas* įgavo kitų reikšmių. Sultono valdoma dinastija ir žemės vadinamos **sultonatu** (arab. سلطنة).

Šis terminas skiriasi nuo karaliaus (arab. ملك = *malik*), nepaisant to, kad abu jie reiškia suverenų valdovą. *Sultonas* vartojamas išimtinai tik musulmoniškose šalyse, kur šis pavadinimas turi religinę reikšmę, priešingai nuo *karaliaus*, kuris turi labiau pasaulietinę reikšmę ir yra naudojamas tiek musulmoniškose, tiek ne musulmoniškose šalyse.

Musulmonų valdovai pagal *šariatą*
----------------------------------

Pagal Koraną sultonas turi didelę politinę ir religinę valdžią, bet pats nėra religijos mokytojas. Pirmasis valdovas naudojęs sultono titulą buvo turkmėnų vadas Mahmudas Gaznevi, valdęs 998–1030 m. Vėliau tai tapo įprastu seldžiukų tiurkų valstybių ir Osmanų imperijos valdovų bei Ajubidų ir Mameliukų dinastijų Egipte titulu. Vėliau sultono titulą naudojo imperatoriaus žmonos. Religinį titulo įteisinimą rodo faktas, kad šešėlinis kalifas Kaire suteikė sultono titulą Muradui I, trečiam Osmanų imperijos valdovui 1383 m. Ankstesni valdovai buvo „tik" bėjai ar emyrai.

Vėliau net ne tokie svarbūs valdovai pradėjo vadintis sultonais. Pvz.: šiuolaikinės Maroko dinastijos ankstesnieji lyderiai. Dabar titulą naudoja tik Omano, Brunėjaus (abi yra nepriklausomos valstybės) sultonai bei Džohoro, Kedaho, Kelantano, Pahango, Perako, Selangoro, Terenganu ir Malaizijos federacijos valstijos sultonai, be to yra keli sultonai Javoje ir pietinėje Filipinų dalyje. Sultono titulą vis dažniau pakeičia *karalius*.

### Karinis rangas

Persijos imperijoje sultonas buvo karinis rangas atitinkantis Europos kapitoną, visuomenėje jis priklausė penktai rango klasei.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Emyras
* Malikas
* Paša
* Kalifas

Vikižodynas

Šaltiniai
---------

1. ↑  James Edward Montgomery (2004). *ʻAbbasid Studies: Occasional Papers of the School of ʻAbbasid Studies, Cambridge, 2002 m. liepos 6–10 d.* Peeters Publishers. p. 83. ISBN 978-90-429-1433-9.
2. ↑  Riad Aziz Kassis (1999). *The Book of Proverbs and Arabic Proverbial Works*. BRILL. p. 65. ISBN 90-04-11305-3.
Koordinatės: 54°01′42″š. pl. 9°21′22″r. ilg.﻿ / ﻿54.028333°š. pl. 9.356111°r. ilg.﻿ / 54.028333; 9.356111

Wacken Open Air|  
Festivalio emblema – jaučio kaukolė |
| Vieta (-os) | Vakenas, Vokietija Vokietija |
| Aktyvumo metai | nuo 1990 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Thomas Jensen, Holger Hübner |
| Data (-os) | rugpjūčio mėn. pradžia |
| Žanras (-ai) | sunkioji muzika |
| URL | www.wacken.com |

**Wacken Open Air (W:O:A)** – vienas didžiausių pasaulyje sunkiosios muzikos festivalių, kasmet vykstantis Šiaurės Vokietijoje, Šlėzvigo-Holšteino žemėje, šalia Vakeno miestelio (už valandos kelio į šiaurę nuo Hamburgo). Renginys kasmet pritraukia per 85 tūkst. dalyvių.

Pirmą kartą festivalis įvyko 1990 m. Tuomet dalyvavo mažai kam žinomos grupės, tačiau festivalio populiarumas kasmet augo, ir jau 1998 m. jis tapo europinio, o vėliau ir pasaulinio lygio muzikos festivaliu.

Festivalio pagrindinė scena naktį
Šiuolaikinis Wacken Open Air vyksta kasmet per pirmąsias rugpjūčio išeigines dienas ir oficialiai tęsiasi tris dienas (faktiškai – keturias). Įrengiamos 7, kartais 8 scenos, kuriose pasirodo 80 muzikos grupių iš viso pasaulio. 2012 m. rengiant W:O:A festivalį buvo pasiektas rekordas: visi 7 tūkst. bilietų į festivalį buvo išparduoti 2011 m. lapkričio 29 d. likus 247 dienoms iki jo atidarymo. Tačiau prieš 2013 m. W:O:A bilietų nebeliko jau 2012 m. rugsėjo 21 d. 2013 m. visus bilietus išpirko per dvi paras, o 2014 m. – per 12 valandų.

W:O:A Metal Battle
------------------

Festivalyje nuo 2004 m. vyksta „W:O:A Metal Battle" konkurso finalas, kurio dalyviai pretenduoja į nemenką apdovanojimą – sutartį su įtakinga sunkiosios muzikos leidybos kompanija „Nuclear Blast". Lietuvoje „W:O:A Metal Battle" konkursas pradėtas rengti 2008 m. Vokietijoje konkurso scenoje jau pasirodžiusios nacionalinį konkursą laimėjusios lietuvių grupės: „Mandragora", „Kielwater", „Soul Stealer", „Paralytic". Muzikos festivalis „Velnio akmuo" Lietuvos nacionalinį finalą laimėjusią grupę kviečia pasirodyti pagrindinėje festivalio scenoje Anykščiuose „apšilimui" prieš tarptautinį „Metal Battle" finalą festivalyje „Wacken Open Air" Vokietijoje.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2015-12-22 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Wacken Open Air** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Briksdalsbreen populiariausia Jostedalio ledyno dalis
**Jostedalio ledynas** (nor. *Jostedalsbreen*) – didžiausias Europos žemyninėje dalyje esantis ledynas. Ledynas yra Sogno ir Fjordanės apskrityje, vakarinėje pietų Norvegijos dalyje. Didžiausias apskritai Europos ledynas yra Vatnajokiudlis Islandijoje.

Ledyno liežuvis
Jostedalis išsidėstęs Luster, Balestrand, Jølster and Stryn savivaldybėse. Ledyno plotas 487 km². Šis ledynas – kalnų ledynas, likęs nuo paskutinio ledynmečio. Per paskutinį apledėjimą Jostedalio ledynas buvo dalis milžiniško kontinentinio ledyno, dengusio Skandinavijos šalis, Baltijos šalis ir kitas Šiaurės Europos šalis.

Jostedalio ledynas turi 22 atšakas (liežuvius). Turistų lankomiausias liežuvis – *Briksdalsbreen*. Netoli šio liežuvio įsikuręs Jostedalio ledyno nacionalinio parko direkcija ir informacinis, muziejinis pastatas.
Sulugunis
**Sulugunis** (gruz. სულგუნი; abch. *ашә, ашәлагәан*), *sulgunis* – sūryminis gruziniškas sūris iš Samegrelo regiono. Jo skonis rūgštus, saikingai sūrus, tekstūra gali būti silpnai akyta, konsistencija elastiška. Spalva nuo baltos iki blyškiai geltonos. Sulugunį dažnai kepina, dėl ko jo kvapas užmaskuojamas. Patiekiamas dažniausiai supjaustytas pleištais.

Tipiškas sulugunio luitas būna plokščio, 2,5–3,5 cm storio disko pavidalo, sveria 0,–1,5 kg. Vanduo sudaro apie 50 %, druskos būna 1–5 %. Sausojoje medžiagoje riebalų vidutiniškai būna apie 45 %. Sulugunis gaminamas tik iš natūralių žaliavų. Normalizuotas karvės pienas sutraukiamas šliužo fermentu, rauginama naudojant grynas pienarūgščio rūgimo bakterijas.

Etimologija
-----------

Teigiama, kad pavadinimas kilęs iš oset. *сулугун* 'turintis išrūgų', prie kurio pridėtas gruziniško tipo nominatyvas *-и*. Žodis atsiradęs iš oset. *сулу* 'išrūgos' + oset. *-gun* 'priesaga, rodanti medžiagą, iš ko pagaminta'.

Gamyba
------

XX a. 8-tą dešimtmetį sulugunis sudarė 27 % viso Gruzijoje pagaminto sūrio. Sulgunis Tarybų Sąjungoje buvo trečias pagal populiarumą (po brinzos ir osetiniško sūrio) sūryminis sūris, 1987 m. sudaręs 16,5 % visų TSRS sūryminių sūrių produkcijos.

Sulugunis gali būti gaminamas ne tik iš karvių, bet ir iš buivolių, avių, ožkų pieno ar jų mišinio.
Tai „greitas" sūris, subręstantis per 1–2 dienas. Normalizuoto pieno ir bakterijų raugo mišinys šutinamas 36–38 °C temperatūroje arba paveikiamas šliužo fermentais be šutinimo. Po to būsimas sulugunis 5 val. čederinamas išrūgose 34–35 °C temperatūroje, kol titruojamas rūgštingumas pasiekia 140–160°T.

Čederinta masė po to supjaustoma į 1–3 cm ilgio gabalėlius. Jie kaitinami iki 60–80 °C besisukančioje maišyklėje vieni arba įpylus išrūgų arba sūrymo. Žaliavinė masė plastiškinima nuo 5 iki 7 minučių. Tiesioginis sausas plastiškinimas duoda puikaus skonio riebesnį, sausesnį sūrį. Baigta plastiškinti sūrio masė atvėsinama, nusausinama nuo išrūgų, Jai rankomis suteikiama norimas luito pavidalas. Suformuoti sūrio luitai nokinami šaltame (8–12 °C), silpnai rūgščiame sūryme nuo 6 iki 48 valandų.

Literatūra
----------

* Jones, Evan (1984). *The World of Cheese*.
* Gudkov, A. V. (1999). *Cheeses of the former USSR*, in: Fox, Patrick P. (1999). *Cheese: Chemistry, Physics and Microbiology: Major Cheese Groups*, volume 2. Springer. ISBN 0-8342-1339-7, ISBN 978-0-8342-1339-5.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Gudkov, p. 296.
2. ↑  Rennet briny cheese „Sulguni" Archyvuota kopija 2012-02-17 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  В. И. Абаев. Историко-этимологический словарь осетинского языка. Том III. C.197. *Syly*|*sulu* — šviežios pieno išrūgos, liekančios sutraukinus pieną. < … > Neabejotinai iš osetinų kalbos *sulugun* pateko į megrelų ir gruzinų kalbas kaip *suluguni, sulguni…*
4. ↑  Gudkov, p. 298, cituojami 1974 ir 1975 m. šaltiniai.
5. ↑  Gudkov, p. 295.
6. 1 2  Gudkov, p. 298.
Jauno vyro pažastis
Moters pažastis
**Pažastis** – žmogaus kūno sritis tarp krūtinės ir žasto, išsyk žemiau peties sąnario.

Paauglystėje pažastyse tiek vyrams, tiek moterims ima augti plaukai. Šiuolaikinėje Vakarų kultūroje priimta, kad moteris šalina pažastų plaukus, o vyrai paprastai juos palieka. Neseniai JAV ir Europoje dalis vyrų irgi ėmė šalinti pažastų plaukus, kadangi populiarinami beplaukiai vyrai modeliai ir manoma, kad tie plaukai prastai atrodo dėvint berankovius marškinėlius.

Pažastyse yra apokrininių prakaito liaukų, kurių gaminamame prakaite yra nedaug baltymų, kuriuos bakterijos ardo ir išskiria stipraus kvapo aminus. Pažasčių kvapui slopinti gaminamos kosmetinės priemonės nuo prakaitavimo (antiperspirantai) ir dezodorantai.

Pažastys dažnai matuojama kūno temperatūra, kadangi pažastis sudaro gana uždarą erdvę, kurioje patogu laikyti termometrą ir kurios temperatūra yra labai artima branduolinei kūno (kūno ertmių – krūtinės ląstos, pilvo ertmės) temperatūrai.

Sergant buboniniu maru pažastyse ir kirkšnyse iššokdavo bubonai – labai padidėję, patologiškai pakitę limfmazgiai. Pažastyse esantys limfmazgiai padidėja, nors ir ne taip ryškiai, ir sergant kitomis ligomis.

Pažastyje paprastai pakabinami vadinamieji „operatyviniai pistoletų dėklai", kuriuos taip dėvi policijos, slaptųjų tarnybų operatyvininkai, asmens sargybiniai.

* Depiliuotos pažastys *William-Adolphe Bouguereau* paveiksle „Mauduolė" (1870)
* Rutulinis dezodorantas pažastims
* Medicininiai termometrai, kuriais matuoja kūno temperatūrą pažastyje
* Sergantieji maru su bubonais

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pažastis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Dėklas „Liuks" 1202 pistoletui PM[neveikianti nuoroda] **(**rus.**)**
2. ↑  Prie liemenės segamas dėklas
Koordinatės: 54°42′47″š. pl. 25°38′24″r. ilg.﻿ / ﻿54.713059°š. pl. 25.639976°r. ilg.﻿ / 54.713059; 25.639976


|  |
| --- |
| **Lavoriškių Stepono Batoro gimnazija** |
| [[Vaizdas:|Lavoriškių Stepono Batoro gimnazija herbas|center|100px]] |
|  |
| **Adresas** | Vilniaus g. 7, Lavoriškės |
| **Direktorius(-ė)** | Renata Barusevič |
| **Mokinių skaičius** | 120 |
| **Įkūrimo data** | 1870 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 28 |

Gimnazija 2016 m.
**Vilniaus rajono Lavoriškių Stepono Batoro gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Lavoriškėse (Vilniaus raj.), Vilniaus g. 7, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas lenkų kalba. Įstaigos kodas 191315448. Steigėjas Vilniaus rajono savivaldybės taryba.

Istorija
--------

Pirmoji mokykla Lavoriškėse įkurta 1870 m. Mickūnų valsčiaus išnuomotame name. 1894 m. specialiai mokyklai pastatytas atskiras namas, kuriame buvo viena didelė klasė, rūbinė, koridorius, mokytojo butas (2 kambariai ir virtuvė). Pamokos vyko rusų kalba. Joje mokėsi apie 30 mokinių, daugiausia berniukai. Baigę 3 klases jie eidavo tarnauti į armiją.

1919 m. Lavoriškėse pradėjo veikti lenkiška keturmetė mokykla. Joje dirbo mokytoja A. Glinska. Mokyklai priklausė du pastatai. Vaikai galėjo ateiti į mokyklą tik po Visų Šventųjų, kai baigdavosi gyvulių ganymas. Pavasarį, kai sužaliuodavo laukai ir vėl reikėdavo ganyti gyvulius, vaikai vėl turėdavo palikti mokyklą ir padėti tėvams. 1937 m. Lenkijos maršalo Juzefo Pilsudskio garbei Vilniaus krašte pastatyta 100 mokyklų, tarp jų ir Lavoriškių.

1944 m. mokykla buvo keturmetė, nuo 1948 m. septynmetė, nuo 1955 m. balandžio 28 d. vidurinė. 1958 m. įteikti brandos atestatai pirmajai vienuoliktokų laidai. 1962 m. prie senojo mokyklos pastato pastatytas keturių klasių priestatas ir koridorius. 1965–1967 m. pastatytas internatas, įrengtas bufetas, virtuvė, sporto salė. 1999 m. greta senosios medinės mokyklos iškilo mūrinis priestatas (septynios klasės, biblioteka, valgykla, sporto salė), senajame pastate įvestas centrinis šildymas, įrengti sanitariniai mazgai.

2013 m. mokykla veikė pastate Miškų g. 8.

Direktoriai
-----------

* Ana Ancevič

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė
| **Wacław Daszkiewicz** |
| --- |
| Gimė | 1893 m. sausio 24 d.Kėdainiai, Rusijos imperija |
| Mirė | 1958 m. sausio 18 d. (64 metai)Maskva, TSRS |
|  |
| Veikla | Karininkas |

**Vaclav Daškevič** (1893 m. sausio 24 d. Kėdainiuose, Rusijos imperija – 1958 m. sausio 18 d. Maskvoje, TSRS) – TSRS pulkininkas, Lenkijos Liaudies respublikos kariuomenės brigados generolas.

Biografija
----------

Gimė 1893 m. sausio 24 d. Kėdainiuose. Prieš I pasaulinį karą dvejus metus mokėsi Kauno agronomijos mokykloje. 1914 m. rugpjūtį įstojo į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. mokėsi Pskovo karininkų mokykloje. 1917 m. prisijungė prie Rusijos imperijos kariuomenės lenkų pulko. Dalyvavo 1917 m. Vasario revoliucijoje ir Spalio revoliucijoje, po kurios tapo Minsko pašto komisaru. Kovojo raudonųjų pusėje Rusijos pilietiniame kare, kovėsi prieš lenkus Lenkijos-sovietų kare. 1935 m. gruodį tapo pulkininku. Nuo 1944 m. balandžio 15 d. dalyvavo Lenkijos Liaudies respublikos kariuomenės pratybų organizavime. 1945 m. gruodžio 14 m. paskirtas Lenkijos Liaudies respublikos kariuomenės brigados generolu. 1946 m. gruodžio 28 d. pasitraukė iš Lenkijos kariuomenės. Mirė 1958 m. sausio 18 d. Maskvoje. Apdovanotas Lenino ordinu.

Literatūra
----------

* Janusz Królikowski, Generałowie i admirałowie Wojska Polskiego 1943-1990 t. I: A-H, Toruń 2010, s. 313-315.
**José Enrique**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | José Enrique Sánchez Díaz |
| Gimimo data | 1986 m. sausio 23 d. (36 metai) |
| Gimimo vieta | Valensija, Ispanija |
| Ūgis | 1,84 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | Gynėjas |
| Jaunimo klubai |
|  | Levante |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2004–20052005–20062005–20062006–20072007–20112011–20162016–2017 | LevanteValencia→Celta de Vigo *(skol.)*VillarrealNewcastle UnitedLiverpoolReal Zaragoza | 19 (1)0 (0)14 (0)23 (0)119 (1)76 (2)27 (1) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2017 m.. |

**Chosė Enrikė Sančes Dias** (isp. *José Enrique Sánchez Díaz*; g. 1986 m. sausio 23 d.) – ispanų futbolininkas, šiuo metu esantis be klubo. Paskutinė jo karjeros stotelė buvo Real Zaragoza.

Biografija
----------

Jaunystėje laikytas perspektyviu sprinteriu ir ilgai neapsisprendęs, kurią sporto šaką – ar futbolą, ar bėgimą – pasirinkti. Galiausiai, nusprendęs eiti futbolininko keliu, profesionalo karjerą pradėjo Levante komandoje, iš kurios 2005 m. persikėlė į priešininkų Valencia gretas. *Šikšnosparniai* jį sezonui paskolino Celta de Vigo klubui, kur žaisdamas jis patraukė Villarreal skautų dėmesį. Villarreal gynėją įsigijo 2006 m. o po metų už 8,7 mln. eurų pardavė Newcastle United klubui. Nepalikęs komandos po nesėkmingo 2008-2009 m. sezono, kurio metu iškrista į žemesnį divizioną, 2010 m. sirgalių buvo išrinktas Newcastle United metų žaidėju bei pateko į simbolinį Futbolo lygos čempionato geriausių žaidėjų vienuoliktuką. 2011 m. už 8 mln. eurų perėjo į Liverpool FC gretas. Čia greitai įsitvirtino starto sudėtyje bei tapo vienu pagrindinių komandos žaidėjų, o spalio 2 d. sirgaliai jį išrinko geriausių 2011 m. vasaros Liverpool pirkiniu. Surinkęs beveik 3/4 balsų, Ch. Enrikė rinkimuose aplenkė tokius žaidėjus kaip Charlie Adamas ar Craigas Bellamy. Sėkmingą pirmąjį sezoną komandoje vainikavo 2012 m. iškovotas League Cup trofėjus. 2012 m. lapkričio 17 d. pergalingai pasibaigusiose rungtynėse su Wigan Athletic įmušė pirmąjį įvartį Liverpulio komandos gretose. Antrąjį įvartį, gindamas Liverpool garbę, įmušė 2013 m. vasario 17 d. rungtynėse su Swansea City. Tačiau 2013 m. prasidėjusios traumos sustabdė tolimesnį Ch. Enrikė progresą ir per likusius trejus sezonus klubo gretose į aikštę jis išbėgo vos 21 kartą. 2016–2017 metų sezoną Ch. Enrikė praleido Real Zaragoza gretose antrajame Ispanijos divizione , kur sužaidė 24 rungtynes bei sykį pasižymėjo lygiosiomis pasibaigusiose rungtynėse su RCD Mallorca 2016 m. lapkričio 5 d.

Pasiekimai
----------

### Klubiniai

**Newcastle United**

* Football League Championship: Pirma vieta 2009–2010
* Teresa Herrera taurė: Pirma vieta 2010

**Liverpool**

* League Cup: Pirma vieta 2011–2012

### Asmeniniai

* PFA metų komanda: Pirma vieta 2009–2010

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑   Archyvuota kopija 2017-08-22 iš Wayback Machine projekto.
6. ↑

Nuorodos
--------

* José Enrique Sánchez karjeros statistika Soccerbase svetainėje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Cadaveria |
| Kilmė |  Italija |
| Žanrai | Exstreme metal |
| Aktyvumo metai | 2001- dabar |
| Įrašų kompanija | Season of Mist |

**Cadaveria** – muzikos grupė susikūrusi Italijoje, 2001 metais.

Istorija
--------

Grupė susikūrė po to kai Cadaveria (tikrasis vardas Raffaella Rivarolo) ir Flegias (tikrasis vardas Marçelo Santos) išėjo iš grupės Opera IX dėl ten kilusių nesutarimų tarp narių. 2002 metais grupė Cadaveria išleido savo debiutinį ir didžiausio pasisekimo sulaukusį albumą pavadinimu „The Shadows' Madame". Dar po dvejų metų grupė išleido antrąjį savo albumą „Far Away From Conformity". 2007 metais buvo išleistas labumas „In Your Blood". Paskutinis albumas „Horror Metal" išleistas 2012 metais.
2001–2003 metais prie grupės buvo prisidėjęs Baron Harkonnen kuris grojo sintezatoriumi, tačiau grupę paliko nes norėjo daugiau dėmesio skirti savo grupei DyNAbyte, prie pastarosios taip pat prisideda ir Cadaveria su bosistu Killer Bob.

Muzika
------

Šios grupės muzikos žanras yra labai unikalus susidedantis iš black metal, thrash metal, death metal, gothic metal, symphonic metal elementų. Dainų žodžiai taip pat yra visiškai nesitaikantys į standartus dažniausiai yra dainuojama apie dvasinius ir filosofinius dalykus.

Diskografija
------------

### Albumai

* 2002: The Shadows' Madame
* 2004: Far Away From Conformity
* 2007: In Your Blood
* 2012: Horror Metal

### Muzikiniai klipai

* Spell
* Anagram
* The Dream

Nariai
------

* Cadaveria (Raffaella Rivarolo) – Vokalistė.
* Frank Booth – Gitaristas.
* Killer Bob – Bosistas.
* Marcelo Santos- Būgininkas.
* Baron Harkonnen kuris grojo sintezatoriumi (grupės sudėtyje buvo nuo 2001 m. iki 2003 m.).
Dennis Ritchie (dešinėje) ir Ken Thompson, C kalbos kūrėjai.
Programavimo kalba **C** – gana žemo lygio programavimo kalba, sukurta XX a. aštuntojo dešimtmečio pradžioje. Jos kūrėjai – Ken Thompson ir Dennis Ritchie, o kalbos pagrindinis tikslas buvo – naudojimas UNIX operacinėje sistemoje.

Kalba sparčiai paplito ir dėl ypatingai didelio efektyvumo plačiai naudota operacinių sistemų, kompiliatorių, kitų sisteminių programų kūrimui. Taip pat kalba dažnai naudojama švietimo įstaigose programavimo mokymui. 2021 m. C tebebuvo viena populiariausių programavimo kalbų.

Savybės
-------

C – minimalistinė kalba. Palyginus su kitomis kalbomis ji mažai riboja programuotojo sprendimus. Galimos greitos, mažai atminties reikalaujančios, efektyviai su nestandartine elektronika saveikaujančios programos. Tačiau galimos ir neakivaizdžios, sunkiai randamos klaidos.

Pagrindinės C savybės:

* Labai paprastas bazinis funkcionalumas, o neesminis funkcionalumas (pvz.: matematinės ar failų tvarkymo funkcijos) pateikiamas atskirose bibliotekose
* Orientacija į procedūrinį programavimą
* Paprasta tipų sistema
* Preprocesoriaus naudojimas
* Žemo lygio nevaržomas darbas su kompiuterio atmintimi, naudojant rodykles
* Funkcijų parametrai visada perduodami pagal reikšmę ne pagal adresą
* Leksinis kintamųjų apgaubimas
* Sudėtinės struktūros duomenų grupavimui
* Funkcija gali būti kintamasis

Savybės, būdingos daugeliui programavimo kalbų, bet kurių nėra C kalboje:

* Saugus tipų naudojimas
* Automatinis atminties tvarkymas (tiksliau apribotas steko naudojimu kur skirtingai nuo C++ galima kurti ir kintamo dydžio struktūras: int a[ilgis])
* Klasės (nors naudojant struktūras su nuorodomis į funkcijas, objektinis programavimas įmanomas).
* Funkcijos funkcijose

Istorija
--------

Kalba sukurta tarp 1969–1973 metų ir pavadinta pagal kalbą *B*, kurios nemažai savybių perkelta į C. 1973 kalba buvo jau pakankamai galinga, kad ja perrašytų UNIX operacinės sistemos branduolį.

1978 metais išspausdinta C specifikacija, vėliau tapusi ANSI C standarto pagrindu. Šis standartas sukurtas 1983 metais Amerikos Nacionaliniame Standartų Institute.

Pavyzdys
--------

```
#include <stdio.h>

int main(void)
{
 int metai = 2021;
 printf("Sveiki, %d metai!\n", metai);
 return 0;
}

```

Šaltiniai
---------

1. ↑  „TIOBE Index for January 2021". Suarchyvuotas originalas 2021-01-12. Nuoroda tikrinta 2021-01-19.  Nežinomas parametras `|url-status=` ignored (pagalba)
2. ↑  C kalbos specifikacija. www.open-std.org

Nuorodos
--------

* Kynienė A. C kalbų ABC. Metodinė priemonė, Vilnius, 2004 Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
Vadinamasis *Efingamo lavonas* (angl. *Effingham Carcass*) (1947 m. aptiktas Vankuverio saloje), manoma kadborozauro likučiai.
***Cadborosaurus willsi***, *kadborozauras*, *kedis* (angl. *Caddy*) – tariamas jūrų slibinas, kuris gyvena JAV Ramiojo vandenyno pakrantėje. Pagal pranešimus kadborozauras savo sandara ir elgsena panašus į populiarias ežerų pabaisas, pvz. į ogopogą (Okanagano ežeras, Britų Kolumbija) bei į Lochneso pabaisą (Škotija).

Pavadinimas *Cadborosaurus* kilęs iš įlankos ir miestelio *Cadboro Bay* (priklausančio Viktorijai, Britų Kolumbija) pavadinimo + gr. saurus 'driežas, roplys'.

Per paskutinius 200 m. kadborozaurą JAV vakarinėje pakrantėje matė buvo virš 300 kartų, įskaitant San Francisko įlanką. 

Liudininkai apie *Cadborosaurus willsi* pasakojo, kad jis primena gyvatę su vertikaliais vingiais ar kupromis, kurie eina po arkliškos galvos ir ilgo kaklo. Priekyje pora mažų plaukmenų, o užpakalinėje kūno dalyje pora didžiulių plaukmenų, kurie susilieję sudaro vėduoklišką varytuvą, varantį pirmyn.

Nuorodos
--------

* Bousfield, Edward L. & Leblond Paul H. (2000). *Cadborosaurus: Survivor from the Deep*. Heritage House Publishing.
* Bousfield, E. L. & P. H. LeBlond. 1995. "An account of *Cadborosaurus willsi*, new genus, new species, a large aquatic reptile from the Pacific coast of North America". *Amphipacifica* Vol 1 Suppl. 1: pp. 1–25, 19 figs.
* Coleman, Loren and Clark, Jerome. *Cryptozoology A to Z: The Encyclopedia of Loch Monsters, Sasquatch, Chupacabras, and Other Authentic Mysteries of Nature* with Jerome Clark (NY: Simon and Schuster, 1999, ISBN 0-684-85602-6).
* Jupp, Ursula. (1988, reprinted 1993). *Cadboro: A Ship, A Bay, A Sea-Monster*. Jay Editions.
**WAP** (angl. *Wireless Application Protocol*) – atviras tarptautinis standartas sistemoms, kurios naudoja belaidį ryšį. WAP buvo sukurtas siekiant suteikti mažiems nešiojamiems įrenginiams priėjimo prie interneto galimybes, panašias į paprastos žiniatinklio naršyklės. Dėl tam tikrų nešiojamųjų įrenginių savybių (dydžio, resursų kiekio, kainos) WAP nėra toks išsamus ir funkcionalus kaip WWW. Šiuo metu WAP yra pagrindinis mobiliųjų tinklalapių naudojamas protokolas, tačiau jau dauguma mobiliųjų prietaisų yra suderinami su daug lankstesniu XHTML standartu, kuriuo parašytus tinklalapius galima naršyti ir įprastiniuose kompiuteriuose, ir mobiliuosiuose įrenginiuose. Japonijoje sukurta i-mode sistema yra dar vienas populiarus belaidžio ryšio protokolas.

Kodėl sukurtas WAP?
-------------------

WAP yra protokolų rinkinys, sukurtas mobiliems įrenginiams (delniniams kompiuteriams ar mobiliesiems telefonams ir kt.), siekiant suteikti šių įrenginių vartotojams patogų priėjimą prie interneto. Iki WAP sukūrimo buvo beveik neįmanoma sukurti tokią sistemą, kuri leistų verslininkams operatyviai sekti biržos kainas, darbuotojams – skaityti el. paštą ar sporto aistruoliams – stebėti mėgstamų rungtynių rezultatą. WAP buvo sukurtas tam, kad leistų teikti šias ir panašias paslaugas naudojant belaidį ryšį.

Prieš WAP protokolo sukūrimą, belaidžio duomenų perdavimo galimybės buvo apribotos elementariais servisais, tokiais kaip SMS ar USSD – WAP pirmtaku. Kai kurie nešiojamųjų įrenginių gamintojai buvo sukūrę nuosavus protokolus: HDML (*Unwired Planet*, dabar – *Openwave*), ITTP (*Ericsson*), TTML (*Nokia*). Norėdamos padidinti savo verslo galimybes ir plėtrą, šios ir kitos kompanijos susivienijo ir pakvietė kitus belaidžių komunikacijų gamintojus įsteigti WAP forumą tam, kad sukurtų vieningą standartą belaidžio ryšio sistemoms.

Taip pat skaitykite
-------------------

* WWW
* HTTP
* Internetas

Resursai ir nuorodos
--------------------

* WAP forumas Archyvuota kopija 2006-06-10 iš Wayback Machine projekto.
* WAP specifikacijos
* Vilniaus viešojo transporto tvarkaraščiai Archyvuota kopija 2016-11-01 iš Wayback Machine projekto. pasiekiami WAP protokolu
* Vikipedijos versija, pritaikyta mobiliesiems telefonams[neveikianti nuoroda]
* Tinklalapis skirtas tobulinti savo mobiliuosius tinklalapius Archyvuota kopija 2009-07-07 iš Wayback Machine projekto.
| ***Meilės mašina*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Conviene far bene l'amore |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Pasquale Festa Campanile |
| Scenaristas (-ai) | Pasquale Festa Campanile |
| Metai | 1975 |
| Žanras | komedija |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Meilės mašina** (it.  *Conviene far bene l'amore*) – 1975 m. Italijoje sukurta fantastinė komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Gigi Proietti – profesorius Enriko Kopola
* Agostina Belli – Frančeska Renzi
* Eleonora Giorgi – Pjera
* Christian De Sica – Danielė Venturoli
* Mario Scaccia – monsinjoras Alberonis
* Adriana Asti – Irena Nobili
* Monica Strebel – Andžela
* Mario Pisu – ministras

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Netolimoje ateityje Žemės energetiniai ištekliai išseko, žmonės nebesinaudoja automobiliais ir lėktuvais, nebėra elektros. Šią problemą mėgina spręsti įvairūs mokslininkai, tačiau profesorius Enriko Kopola sugalvoja originalią idėją: žmonių seksualinę energiją paversti elektra. Pradžioje jis atlieka eksperimentus su darbuotojais, tačiau jam pavyksta įžiebti vos vieną lemputę, todėl į pagalbą reikia pasitelkti labiau seksualiai aktyvius asmenis. Jis pagrobia viešbučio valdytoją Danielę ir jauną namų šeimininkę Frančeską, kuri pasirodo esanti vieno iš profesoriaus konkurentų žmona. Prireikia laiko, kol jiedu permiega, o sukelta energija įžiebia sietyną, tačiau po dienos Frančeska išrašoma ir profesorius priverstas pagalbos prašyti asistentės Pjeros.

Namo grįžusi Frančeska specialiai susilaužo koją, kad vėl patektų į ligoninę, tą patį padaro ir Danielė. Kol vieno neįtarianti pora mylisi, profesorius tęsia savo eksperimentus, tačiau tam tenka iš kelio pašalinti Danielės žmoną ir Frančeskos vyrą. Apie eksperimentą sužino vis daugiau žmonių ir tai tampa valstybinės svarbos reikalu. Pradedami gaminti aparatai, kad kiekviena šeima galėtų pati „pasigaminti" tiek energijos, kiek jiems reikia, atsiranda specialios elektros stotys, kuriose savanoriai „gamina energiją". Kuomet atrodo, kad viskas susitvarkė, energijos gamyba pradeda kristi, nes žmonės ima įsimylėti ir nebenori vien tik santykiauti. Uždraudžiama romantika, o taip besielgiantys žmonės kaltinami pažeidžiantys įstatymus. Profesorius už savo išradimą gauna Nobelio premiją...
| ***Meilė pirmos klasės vagone*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Un amore in prima classe |
| Kilmės šalis |  Italija Prancūzija |
| Režisierius | Salvatore Samperi |
| Scenaristas (-ai) | Giorgio BasileGianfranco ManfrediSalvatore Samperi |
| Metai | 1980 |
| Žanras | komedija |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Meilė pirmos klasės vagone** (it.  *Un amore in prima classe*) – 1980 m. Italijoje sukurta komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Enrico Montesano – Karmelo
* Sylvia Kristel – Beatričė
* Lorenzo Aiello – Malkolmas
* Felice Andreasi – Oskaras Dela Rosa
* Franca Valeri – Oskaro žmona
* Sergio Di Pinto – Bipo
* Christian De Sica
* Luc Merenda
* Adriana Russo
* Elisa Mainardi

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Žmona išsiunčia vyrą su judviejų 4 metų sūnumi Malkolmu pas senelę. Karmelo sėda su berniuku į traukinį ir pirmą kartą lieka vienas su sūnumi, kurio auklėjime pats niekada nedalyvavo, nes žmona jau kurį laiką gyvena su kitu. Karmelo sunkiai sekasi suvaldyti berniuką, kuris krečia išdaigas traukinio keleiviams, tačiau jo dėmesį netrukus patraukia tame pačiame kupė važiuojanti Beatričė...
| **Meilutė Jasienė** |
| --- |
| Gimė | 1949 m. balandžio 5 d. (74 metai)Marijampolė |
|  |
| Veikla | ekonomistė |
| Organizacijos | Vilniaus universitetas |
| Pareigos | profesorė |
|  |
| Išsilavinimas | socialinių mokslų daktarė |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Sausio 13-osios atminimo medalis |

**Meilutė Jasienė** (g. 1949 m. balandžio 5 d. Marijampolėje) – Lietuvos ekonomistė, socialinių mokslų daktarė.

Biografija
----------

1971 m. baigė Vilniaus universiteto Finansų ir apskaitos fakultetą. 1977 m. apgynė disertaciją „Faktorinė analizė ekonominiuose tyrimuose", ekonomikos mokslų kandidatė.

1971–1977 m. 1983–1992 m. ir nuo 1996 m. Vilniaus universiteto dėstytoja, nuo 2006 m. Finansų katedros vedėja; nuo 2008 m. profesorė. 1977–1980 m. Lietuvos mokslų akademijos Ekonomikos instituto, 1980–1983 m. Vilniaus universiteto Sociologinių tyrimų laboratorijos vyresnioji mokslinė bendradarbė. 1991–1992 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės referentė. 1992–1993 m. Lietuvos banko užsienio ryšių ir informacijos skyriaus viršininkė. 1993–1995 m. ir 1998–2001 m. dirbo Lietuvos komerciniuose bankuose. 1995 m. stažavo Pietų Karolinos universitete (JAV), 1998 m. Milane ir Utrechte, 1999 m. Londone, 2000 m. Ciuriche.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinių darbų pagrindinės sritys: bankininkystės teorija ir istorija, finansų rinkos. Paskelbė daugiau kaip 90 mokslinių straipsnių.

Bibliografija
-------------

* Palūkanų normos rizikos valdymas, 1998 m.
* Finansų rinkos, 2001 m.
* Faktorinės analizės taikymas ekonominiuose tyrimuose, 1986 m.
* Ekonominių tyrimų matematiniai statistikos metodai ir modeliai, su B. Pladžiu ir Ž. Svetiku, 1989 m.
* Pinigai, Kreditas. Valstybės finansai, 2007 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Meilutė Jasienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 757 psl.
Koordinatės: 55°15′10″š. pl. 23°49′26″r. ilg.﻿ / ﻿55.252711°š. pl. 23.823797°r. ilg.﻿ / 55.252711; 23.823797


|  Josvainių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Savivaldybė** | Kėdainių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Josvainiai |
| **Adresas** | Ariogalos g. |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Stilius** | liaudies architektūra |

**Josvainių kapinių koplyčia** – medinė koplyčia, esanti Kėdainių rajone, Josvainių miestelio veikiančiose kapinėse, už 0,9 km į šiaurės vakarus nuo Josvainių Visų Šventųjų bažnyčios, prie kelio  **2004**  Josvainiai–Pilsupiai–Krakės . Koplyčia stovi senųjų kapinių dalyje, pietų pusėje. Prieš ją, prie pagrindinio tako, stūkso raudonų plytų koplyčia–mauzoliejus su angelų skulptūromis ant stogo, priešingame kapinių kampe įrengtas Emilijos Statkovskos (1819-1836) kapas–mauzoliejus. 

Josvainių koplyčia prižiūrima, joje kasmet minimos Vėlinės. Pastatas stačiakampio plano, su trisiene apside ir prieangiu, vienanavis, be choro balkono. Viduje įrengtas puošnus altorius. Viršūnėse įtaisyti geležiniai kryžiai: galinis sunykęs (išlikęs strypas). Ant galinio kraigo suneštas gandralizdis.

Istorija
--------

Josvainių kapinių koplyčios pastatymo metai nėra žinomi. Manoma, kad ji kurį laiką galėjo būti maldos namais, kol XIX–XX a. sandūroje buvo statoma Josvainių bažnyčia.

* Viduje įrengtas altorius
* Koplyčia 2016 m.
* Koplyčia 2019 m. (su gandralizdžiu)
* Stogo kryžius

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Josvainių koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Josvainių Visų Šventųjų parapija
|  |
| --- |
| **Čamdo Bangda oro uostas** |
| IATA: BPX - ICAO: ZUBD |
| Parametrai |
| Aerodromo tipas | civilinis |
| Miestas | Čamdo |
| Aukštis virš jūros lygio | 4334 m |
| Koordinatės | 30°33′13″N 097°06′31″E |
|
| Kilimo ir tūpimo takai |
| Kryptis | Matmenys | Danga |
| ilgis (m) | plotis (m) |
| 14/32 | 4500 |  | nelygus asfaltinis betonas |

**Čamdo Bangda oro uostas** (IATA – **BPX**, ICAO – **ZUBD**) (kin. *昌都邦达机场*, pin. *Chāngdū Bāngdá Jīcháng*) – oro uostas, esantis netoli Tibeto Čamdo miesto. Šis oro uostas iki 2013 m. pirmavo pasaulyje pagal aukštį virš jūros lygio, kuriame yra įrengtas (4334 m virš jūros lygio). Jį aplenkė kitas Kinijos oro uostas Sičuane.

Dėl žemo oro slėgio lėktuvams yra sunkiau leistis, todėl ir kilimo/tūpimo kelias yra ypač ilgas. 2013 m. senasis 5500 m ilgio kilimo/tūpimo takas buvo uždarytas ir pastatytas naujas 4500 m ilgio takas. 

Oro uostas yra nutolęs apie 2,5 val. kelio kalnų keliais nuo Čamdo miesto. Tai buvo vienintelė galima plokščia vietovė oro uosto statyboms aplink miestą. 

Reguliariai šiuo oro uostu naudojasi Kinijos *Air China* bendrovė.

Šaltiniai
---------
|  |
| --- |
| Geniušės krovininė geležinkelio stotelė |
|  |
| Šalis | Lenkija |
| Gyvenvietė | Geniušė |
| Linijų skaičius | 2 |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Geniušės krovininė geležinkelio stotelė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Geniušės krovininė geležinkelio stotelė** (lenk. *Gieniusze przystanek towarowa*) - geležinkelio stotelė Geniušės kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje, Sokulkos valsčiuje. Stotelė įkurta 1955 metais kaip skirtingų geležinkelio vėžių pervažos punktas iš Europoje naudojamos 1435 mm vėžės į buvusioje Sovietų Sąjungos teritorijoje naudojamą 1520 mm vėžę. Taip pat įrengtos dvi 612 m ilgio pakrovimo rampos. Nuo 1992 m. stotelė yra nebenaudojama ir apleista. Stotelė priklauso Zelonkos-Kužnica Bialostockos geležinkelio linijai ir Bruzgių-Geniušės geležinkelio linijai.

Zelonkos-Kužnica Bialostockos geležinkelio linija
-------------------------------------------------

Iki Rozedrankos geležinkelio stotelės yra 5.3 km ir iki Geniušės geležinkelio stotelės 0.2 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Rozedranka
**Geniušė II**
Geniušė

 |

Bruzgių-Geniušės geležinkelio linija
------------------------------------

Iki Sokulkos geležinkelio stoties yra 5.6 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Maršruto pabaiga
**Geniušė II**
Sokulka

 |

Literatūra
----------

* Zbigniew Tucholski: Polskie Koleje Państwowe jako środek transportu wojsk Układu Warszawskiego. Warszawa: Instytut Historii PAN, 2009, ss. 92-93. ISBN 978-83-7545-035-4.

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie Geniušės geležinkelio stotelę (lenk.);
* Lenkijos geležinkelių stotelių tinklalapis (lenk.) Archyvuota kopija 2006-03-04 iš Wayback Machine projekto..

Koordinatės: 53°22′45″ š. pl. 23°24′57″ r. ilg.﻿ / ﻿53.37917°š. pl. 23.41583°r. ilg.﻿ / 53.37917; 23.41583
| **Russula olivacea** |
| --- |
| Alyvinė ūmėdė (*Russula olivacea*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Ūmėdiečiai  *( Russulales)* |
| Šeima: | Ūmėdiniai  *( Russulaceae)* |
| Gentis: | Ūmėdė  *( Russula)* |
| Rūšis: | Alyvinė ūmėdė  *( Russula olivacea)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Alyvinė ūmėdė** arba *raudonkotė ūmėdė* (*Russula olivacea*) – ūmėdžių (*Russula*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai vidutinio didumo arba dideli. Kepurėlė 8-10 (12-15) cm skersmens, jauna pusrutuliška, apvali, senų paplokščia, šiek tiek įdubusi, rudai raudona, pilkai raudona, žaliai ruda, su rudai žaliomis dėmėmis, matinė, mėsinga, masyvi, sausa, kartais suskeldėjusi. Kepurėlės spalva skirtingose augavietėse gai skirtis. Lakšteliai stori, tankūs, priaugtiniai. Kotas 3-7 (10) cm ilgio, 1-3 (4) cm storio, rožinis, rusvai raudonas, vagotas, kamštiškas, į pagrindą smailėjantis. Trama nekarti.

III kategorijos valgomas grybas. Lietuvoje labai dažnas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vincentas Urbonas. *Grybai*. Vilnius: Mokslas, 1986. p. 93.
| Čambalas |
| --- |
| Upė netoli Dhaulapuro Upė netoli Dhaulapuro |
| **Ilgis** | 960 km |
| **Baseino plotas** | 143 219 km² |
| **Vidutinis debitas** | 600 m³/s |
| **Ištakos** | Vindhjos kalnai |
| **Žiotys** | Jamuna |
| **Šalys** | Indija |
|  |
|  **Vikiteka** | Čambalas |

**Čambalas** (hind. चम्बल, IAST: *Cambal*) – upė Indijoje; Jamunos dešinysis intakas. Prasideda Dekano plokščiakalnio šiaurėje, Vindhjos kalnuose, Madhja Pradešo valstijoje. Teka į šiaurę (Radžšahio ir Utar Pradešo valstijomis) Kerta Malvos plynaukštę, o žemupyje teka Indo-Gangos lyguma. Įteka į Jamuną ties Etava.

Didžiausi intakai:

* dešinieji – Parabatis, Kali Sindas, Šipra;
* kairieji – Banasas, Medžas.

Upės vandens režimas musoninis, vasarą debitas siekia 20 000 m³/s. Vanduo naudojamas drėkinimui, įrengtas hidroelektrinių kompleksas (netoli Rampuro). Laivuojama atskiruose ruožuose. Svarbiausias miestas prie Čambalo – Kota.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 478
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

| Čandigarchasचण्डीगढ़ |
| --- |
| *Miesto sodas* |
|  |
| 

ČandigarchasČandigarchas

30°45′0″ š. pl. 76°46′0″ r. ilg.﻿ / ﻿30.75000°š. pl. 76.76667°r. ilg.﻿ / 30.75000; 76.76667﻿ (Čandigarchas)Koordinatės: 30°45′0″ š. pl. 76°46′0″ r. ilg.﻿ / ﻿30.75000°š. pl. 76.76667°r. ilg.﻿ / 30.75000; 76.76667﻿ (Čandigarchas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+5:30) |
|  |
| **Valstybė** | Indijos vėliava Indija |
| **Valstija** | Čandigarchas |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 1 158 500  |
| **Plotas** | 114 km² |
| **Tankumas** (2020) | 10 162 žm./km² |
| **Altitudė** | 350 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Čandigarchas |

**Čandigarchas** (hind. चण्डीगढ़, IAST: *Caṇḍīgaṛh*) – miestas šiaurinėje Indijoje. Išsidėstęs Himalajų papėdėje. Yra universitetas.

Čandigarchas yra Pandžabo (vakarinė dalis) ir Harjanos (rytinė dalis) valstijų sostinė, tačiau administraciškai šioms valstijoms nepriklauso, o yra atskira sąjunginė teritorija.

Istorija
--------

1947 m. Britų Indijos koloniją padalino į dvi nepriklausomas šalis (Indija ir Pakistanas), Pandžabo regionas taip pat buvo padalintas dviem šalims. Kadangi Lahoras atiteko Pakistanui, Indijai teko statyti naują sostinę. Vieta pasirinkta pagal strateginius interesus ir Dž. Neru asmeniniais sumetimais. Čandigarhas pastatytas 1951–1965 m. pagal Indijos ir užsienio architektų (žymiausias – Le Corbusier) projektą.

Pavadinimo kilmė
----------------

Netoli dabartinio Čandigarcho yra deivės Čandės šventykla (*Chandi Mandir*), todėl miestas pavadintas Čandės tvirtove (*Chandi* + *garh*).

Šaltiniai
---------

1. INDIA: States and Major Agglomerations, *citypopulation.de*
2. ↑  INDIA: States and Major Agglomerations, *citypopulation.de*
3. INDIA: States and Major Agglomerations, *citypopulation.de*
4. ↑  INDIA: States and Major Agglomerations, *citypopulation.de*
| ***Meilė ir anarchija*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Italija Prancūzija |
| Režisierius | Lina Wertmüller |
| Scenaristas (-ai) | Lina Wertmüller |
| Vaidina | Giancarlo GianniniMariangela MelatoGiuliana CalandraLina Polito |
| Metai | 1973 |
| Žanras | komedija, drama |
| Trukmė | 120 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Meilė ir anarchija** (it. *Film d'amore e d'anarchia, ovvero: stamattina alle 10, in via dei Fiori, nella nota casa di tolleranza...*) – 1973 m. režisierės Lina Wertmüller sukurtas filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Giancarlo Giannini – Antonio
* Mariangela Melato – Salomė
* Lina Polito – Tripolina
* Eros Pagni – Hiacintas
* Pina Cei – madam Aida
* Elena Fiore – dona Karmela
* Giuliana Calandra
* Isa Bellini
* Isa Danieli
* Enrica Bonaccorti
* Anna Melato

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Italija, 4 praėjusio amžiaus dešimtmetis. Jaunas ir naivus valstietis Antonio atvyksta į Romą, kad įvykdytų priešmirtinę savo draugo anarchisto valią – nužudytų Benito Mussolini. Pasikėsinimui pasirengti jam padeda ryšininkė – prostitutė Salomė, kuri apgyvendina Antonio bordelyje ir visiems pristato kaip savo pusbrolį. Leisdamas dienas tarp moterų, jis įsimyli prostitutę Tripoliną. Kartu su Salome ši nusprendžia išgelbėti Antonio nuo neabejotinos žūties ir pasikėsinimo rytą jo laiku nepažadina. Įsiutęs šis išbėga į gatvę, kur netrunka atkreipti policijos dėmesį. Supratęs, kad pasikėsinimas nepavyks, jis ima šaudyti gatvėje, šaukdamas, kad nori nužudyti Musolinį. Galiausiai policija jį sulaiko ir mirtinai sumuša, o sekančios dienos laikraščiai išspausdina informaciją apie bevardį žmogų, kuris planavo pasikėsinimą, bet, policijos suimtas, nusižudė...

Apdovanojimai ir nominacijos
----------------------------

| Apdovanojimas | Apdovanojimų kategorija | Asmuo | Rezultatas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kanų kino festivalis | geriausias aktorius | Giancarlo Giannini | Laimėjo |
| Auksinė palmės šakelė | Lina Wertmüller | Nominacija |
| Golden Goblets | geriausi nauja aktorė | Lina Polito | Laimėjo |
| Nastro argento | geriausia nauja aktorė | Lina Polito | Laimėjo |
| geriausias aktorius | Giancarlo Giannini | Laimėjo |
| geriausia originali istorija | Lina Wertmüller | Nominacija |
|
**Čandravanšiai** (*Chandravanshi*), *Mėnulio dinastija* (hind. चन्द्रवंशी, IAST: *Candravṃaśī*) – pagal hinduistų mitologiją vienas iš 4 pagrindinių kšatrijų varnos valdančiųjų namų. Ši legendinė dinastija kildinama iš Mėnulio dievo Čandros (kitaip dar Soma).

Kitos legendinės dinastijos yra *Saulės dinastija* (Sūrjavanšiai), *Ugnies dinastija* (Agnivanšiai, kildinami iš ugnies dievo Agnio) ir *Nagų dinastija* (Nagavanšiai, kildinami iš nagų).

Legendinė Mėnulio dinastijos sostinė buvo *Pratisthana*, kurią, atseit, įkūrė Ila.

Čandravanšių pošakiai
---------------------

Čandravanšių dinastijoje skiriami pošakiai – Bharatavanšiai, Jaduvanšiai, Puruvanšiai, Kuruvanšiai, Pandavanšiai ir kiti. Pošakiai pavadinti pagal garsius pradininkus. Įvairiais istoriniais laikotarpiais daug Pietų Azijos bendruomenių per šiuos ar kitus pošakius kildino save iš Čandros.

Radžputų klanai bhačiai, džadedžai (*Jadeja*), čarakai (*Charak*), čudasamai (*Chudasama*), čandelai ir džadaunai skelbiasi esantys čandravansiai.

Nuorodos
--------

1. ↑  Wendy Doniger (1999). *Splitting the difference: gender and myth in ancient Greece and India*. University of Chicago Press. pp. 273–. ISBN 978-0-226-15641-5. Nuoroda tikrinta 25 August 2011.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

UAB „**Klaipėdos televizija**" – pirmoji televizija Lietuvos uostamiestyje, Klaipėdoje.

Istorija
--------

1989 m. kovo 19 d. per respublikinės TV kanalą visuomeninės redakcijos parengta pasirodė pirmoji laida iš Klaipėdos. Oficialiai Klaipėdos televizija įsteigta 1991 m. sausio 25 d. Klaipėdos miesto tarybos sprendimu Nr. 4 kaip Klaipėdos valstybinė municipalinės televizijos studija. 1991 m. kovo 26 d. įregistruota įmonė (steigėjas ir leidėjas – Klaipėdos miesto taryba).

Nuo 1992 m. Klaipėdos televizijai vadovaujant kūrybiniam duetui – direktoriui ir videooperatoriui Vytautui Peckui ir redaktorei Irenai Rezgevičienei nuolat pradėtos rengti „Vakaro žinios" ir pirmosios autorinės laidos.

Dėl 1993 ir 1994 metais vienas po kito vykusių tiek viešų, tiek ir neviešų konkursų siųstuvo nuomai Klaipėdos televizijai skirtas eterio laikas trumpėjo. Trūkstant lėšų Klaipėdos miesto biudžete, 1994 m. spalio 14 d. įregistruota UAB „Klaipėdos televizija" (steigėjai – Irena Rezgevičienė ir Vytautas Peckus). 1995 m. balandžio 30 d. municipalinės televizijos studija oficialiai likviduota. (teisių perėmėja – UAB „Klaipėdos televizija")
2001 m. gruodžio 21 d. UAB „Klaipėdos televizija" jai priklausiusį eterio laiką 12-ajame kanale perdavė programos ruošėjai UAB „Balticum".
Vynuogynų globėjas Bakchas ir gyvatė-Agatodaimonas – Vezuvijaus *genius loci*. Romėnų freska iš Pompėjų
***Genius loci*** (iš lotynų k. „vietos dvasia") senovės romėnų religijoje – dvasia (genijus), sergstinti tam tikrą geografinę vietą (kalną, mišką, gyvenvietę). Religinėje ikonografijoje vietos dvasia vaizduota su tokiais atributais kaip gausybės ragas, patera arba gyvatė. Būta papročio šią dvasią vaizduoti freskose dvejopomis hipostazėmis – kaip antropomorfinę būtybę arba kaip gyvatę. Vietos dvasioms buvo statomos šventyklos, atliekami aukojimai. *Genius loci* kultas per kryžkelių globėjus larus imperatoriaus Augusto buvo įtrauktas į imperinį kultą. Romos cezaris (imperatorius) buvo laikomas visos Romos imperijos *genius loci*. Romėnų gramatikas Servijus, komentuodamas Vergilijaus „Eneidos" eilutes teigė, jog „nėra vietos be savo dvasios" (*Nullus enim locus sine genio est*).

Maždaug nuo XVIII a. *genius loci* samprata buvo atgaivinta britų rašytojų. Ši samprata ypač imta naudoti kraštovaizdžio architektūroje (architektai formuodami parkus, želdynus paisydavo ypatingos vietos dvasios, ją atvaizduodavo skulptūromis). Romantinėje literatūroje rašytojai ir poetai dažnai aukština tam tikros pamėgtos vietovės dvasią. Iš čia kilusi dabar paplitusi *genius loci* samprata – subjektyviai jaučiama ypatinga tam tikros vietovės atmosfera.

*Genius loci* samprata archetipinė – kone kiekvienoje mitinėje-religinėje sistemoje yra dievybių arba dvasių klasė, atsakinga už tam tikros vietovės globą (pvz. lietuvių laukpačiai, žemėpačiai, arabų džinai, japonų kami ir kt.). Taip pat *genius loci* artima šiuolaikinėje fenomenologijoje vartojama *Zeitgeist* sąvoka, reiškianti tam tikro laikmečio dvasią.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Гений места
2. ↑  Ю. С. Цыбульник. *Крылатые латинские выражения*. – М.:: ООО „Издательство АСТ", 2003. – С. 108.
| Čambapranc. *Tchamba* |
| --- |
| 

ČambaČamba

9°2′0″ š. pl. 1°25′0″ r. ilg.﻿ / ﻿9.03333°š. pl. 1.41667°r. ilg.﻿ / 9.03333; 1.41667﻿ (Čamba)Koordinatės: 9°2′0″ š. pl. 1°25′0″ r. ilg.﻿ / ﻿9.03333°š. pl. 1.41667°r. ilg.﻿ / 9.03333; 1.41667﻿ (Čamba) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Togo vėliava Togas |
| **Regionas** | Centrinis regionas |
| **Prefektūra** | Čambos |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 22 790  |
|  |
|  **Vikiteka** | Čamba |

**Čamba** − miestas Togo centrinėje dalyje, įsikūręs Centriniame regione; į šiaurę nuo Lomės. 2010 m. duomenimis, čia gyveno 22,7 tūkst. žmonių.

Šiaurinėje Ganoje gyveno čambų gentis, kadaise užėmusi didelę teritoriją. Dėl genčių karų kilusių po Pirmojo pasaulinio karo tarp dagombų ir kokombų, daugelis genties žmonių pabėgo į dabartinę Čambą Toge, o kiti pabėgo į Akrą, dalis liko šiaurės Ganoje. Čambų kalba plačiai vartojama Toge, Ganoje, Benine ir Nigerijoje.

Sportas
-------

* US Koroki (futbolo klubas); 2017/18 m. šalies čempionas.
* Mamano N’Danidos stadionas, kuriame namų rungtynes žaidžia US Koroki futbolo klubas.

Stadionas
---------

Namų rungtynes klubas žaidžia Mamano N’Danidos stadione (pranc. *Stade Maman N`Danida*); talpina 5 tūkst. žiūrovų. Togo futbolo federacija buvo uždraudusi jame žaisti, nes klubas negalėjo užtikrinti saugumo žaidėjams ir sirgaliams.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Gyventojų skaičius
2. ↑  Soccerway: stadiono talpa
3. ↑  Africatopsports: sankcijos
4. ↑  togoactualite: sankcijos
5. ↑  respublicoftogo: sankcijos