| Šiuraičių piliakalnis |
| --- |
| Šiuraičių piliakalnis iš pietryčių |
| 

Šiuraičių piliakalnisŠiuraičių piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°41′11.7″ š. pl. 22°11′39.8″ r. ilg.﻿ / ﻿55.686583°š. pl. 22.194389°r. ilg.﻿ / 55.686583; 22.194389Koordinatės: 55°41′11.7″ š. pl. 22°11′39.8″ r. ilg.﻿ / ﻿55.686583°š. pl. 22.194389°r. ilg.﻿ / 55.686583; 22.194389 |

 |
| Vieta | Rietavo savivaldybė |
| Seniūnija | Tverų seniūnija |
| Aukštis | 11 m |
| Plotas | 22x14 m |
| Naudotas | I tūkstantmetis - II tūkstantmečio pradžia |
| Registro Nr. | A819KP / 23975, 23976, 5491 / AR805 |

**Šiuraičių piliakalnis su gyvenviete**, *Švedkalnis* (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A819KP, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR805) – piliakalnis Rietavo savivaldybės teritorijoje, prie Šiuraičių kaimo, Tverų seniūnija. Pasiekiamas keliu  **4601**  Telšiai–Žarėnai–Tverai–Laukuva  Šiuraičių centre pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 100 m, yra už sodybos.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje Gelžupio kairiajame krante, plataus pelkėto slėnio pakraštyje. Šlaitai statūs, apie 11 m aukščio. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi, 22x14 m dydžio. Ją iš pietryčių – šiaurės rytų juosia 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas, už kurio pietinėje pusėje yra 2 m pločio, 0,7 m gylio griovys. Beveik ties šlaito viduriu, 4-6 m žemiau aikštelės, šlaite aplink piliakalnį iškastas 3,5 m pločio, 1 m gylio antras griovys, už kurio supiltas 184 m ilgio, 1,5 m aukščio, 6 m pločio antras pylimas, pietryčių šlaite virtęs 3-5 m pločio terasa, kurio išorinis šlaitas yra maždaug 6 m aukščio. Šiauriniame šlaite antras 5,5 m pločio, 1,5 m gylio griovys yra 6,5 m žemiau aikštelės. Už jo yra 10 m pločio terasa (nuskleistas pylimas), už kurios iškastas trečias 9 m pločio, 1,5 m gylio griovys.

Piliakalnis apaugęs retokais lapuočiais, kurie pradėti kirsti.

300 m į vakarus yra Šiuraičių II piliakalnis. Vakarinėje papėdėje, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Tyrimai
-------

Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Pauškių piliakalnis 31 km  Skaborų piliakalnis 3,5 km | Paplienijos piliakalnis 13 km  Lopaičių piliakalnis 5 km | Žvaginių piliakalnis 32 km  Vembūtų piliakalnis 7 km |  |
| Norgėlų piliakalnis 29 km  Šiuraičių II piliakalnis 0,3 km |  | Girgždūtė 20 km |
| Gedikų piliakalnis 36 km  Padievaičio piliakalnis 22 km | Treigių piliakalnis 7 km  Rubaičių piliakalnis 12 km | Burbiškių piliakalnis 8 km  Medvėgalis 13 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑   Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p.

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m. p 50.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V. 1973, p.158
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.1993, p.64.
* L. Krzywicki. Zmudz starozytna. Dawni Zmudzini i ich warownie, Warszawa, 1906. P.65,66.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archyvas. F.1. Ap.1. B.123. P.788.
* K. Kėdavičius. Švedkalnis ir Jakštienės kalnas – milžinkapiai // Gimtasai kraštas. 1939. Nr. 1. P.551-552.
* Švedkalnis // Žemaičių žemė. 1941. Nr.28.

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai