recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°47′16″ š. pl. 23°16′57″ r. ilg.﻿ / ﻿55.78778°š. pl. 23.28250°r. ilg.﻿ / 55.78778; 23.28250


| Pakapės tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Šiaulių rajonas) |
| Plotas | 0,05 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,88 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,7 m |
| Didžiausias gylis | 2,8 m |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | bevardis |

**Pakapės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šiaulių rajone, 16 km į pietus nuo Šiaulių miesto centro. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Šimšos intakas, Gryžuvos upės baseinas) 2 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,35 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 131,5 m. Krantai žemi, vietomis apaugę medžiais. Pietinėje pakrantėje auga medžiai ir krūmynai, kitose pakrantėse - dirbami laukai ir pievos. Rytiniu pakraščiu eina kelias  **2105**  Tytuvėnai–Pakapė–Šiauliai . Pietinėje pakrantėje yra Pakapės kaimas, rytinėje – Šukių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1977 metais.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Tausalas, Patekla |
| --- |
| **Ilgis** | 36 km |
| **Baseino plotas** | 332 km² |
| **Vidutinis debitas** | 2,82 m³/s |
| **Ištakos** | Kalnėnų apylinkės |
| **Žiotys** | Virvytė |
| **Šalys** | Lietuvos vėliava Lietuva |

**Patekla** – upė Žematijoje, Telšių rajone; Virvytės kairysis intakas. Prasideda 4 km į šiaurę nuo Telšių, prie Kalnėnų kaimo. Aukštupyje vadinama **Tausalu**. Prateka Tausalo ežerą, vėliau teka į pietus. Nuo santakos su Mastupiu pasuka į rytus ir yra vadinama Patekla. Įteka į Virvytę 46 km nuo jos žiočių, 7 km į pietvakarius nuo Tryškių, ties Sviraičiais.

Intakai:

* dešinieji – Svaigė, Telšė, Mastupis, Gervainys, Babrutė, Levančiupis;
* kairieji – Virma, Alaukstis, Girupis, Šiltupis, Urkupis.

Vidutinis upės nuolydis – 113 cm/km. Patekla 5 km nuo žiočių yra patvenkta, sudarytas 73 ha Ubiškės tvenkinys. Didesnės gyvenvietės prie Tausalo/Pateklos: Pieliai, Eigirdžiai, Gintaučiai, Kiršiai, Pateklėnai, Ubiškė.

Pavadinimas
-----------

Upėvardžio Patekla kilmės ir daryba ne visai aiški. Matyt, sudaro priešdėlis *pa-* ir šaknis *tek-* („tekėti"); plg. *pateklė* („paupys"), *patekliui* („pasroviui"). Pavadinimas Tausalas siejamas su *tausytis* („vėjui rimti, tilti"), latv. *tuset* („sunkiai alsuoti"), prūs. *tusnan* („ramiai"), skr. तुष्यति = IAST: *tuṣyati* („būti nurimusiam, ilsėtis"), av. *tūšni-* („tyliai").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Patekla*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 326
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 249
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 342
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Monte Castro**| **Plotas** | 2,9 km² |
| **Gyventojų sk.** | 34 584 |
| **Gyventojų tankumas** | 11 925 žm./km² |
| ***Komuna*** | C10 |
|  |
|  |  |
| **Svarbiausi objektai** | * Islas Malvinas Stadium,
* Manuel Rocca Rehabilitation Hospital,
* Velez Sarsfield Hospital
 |
| 

---

 |

**Monte Kastras** (isp. *Monte Castros*) – kvartalas vakarinėje Argentinos sostinės Buenos Airių dalyje. 

Vyrauja daugiaaukščiai, vidutiniosios klasės gyvenamieji namai. Intensyviausios statybos buvo 1930 m. Kvartalo pavadinimas kilo nuo buvusio žemių savininku Pedro Fernández de Castro. Monte Kastre įsikūręs All Boys futbolo klubas. 

Flag of Buenos AiresFlag of Buenos AiresBuenos Airių kvartalai

Agronomija | Almagras | Balvanera | Barakas | Belgranas | Boedas | Kabaljitas | Čakarita | Koglanas | Kolechjalesas | Konstitusjonas | Floresas | Floresta | La Boka | La Paternalis | Linjersas | Mataderosas | Monte Kastras | Montseratas | Nueva Pompėja | Nunjesas | Palermas | Parke Aveljaneda | Parke Čakabukas | Parke Časas | Parke Patrisjos | Puerto Maderas | Rekoleta | Retiras | Savedra | San Kristobalis | San Nikolasas | San Telmas | Veles Sarsfildas | Versaljesas | Vilja Krespas | Vilja del Parkė | Vilja Devotas | Vilja Luganas | Vilja Luras | Vilja Mitrė | Vilja Ortusaras | Vilja Puejredonas | Vilja Realis | Vilja Riačuelas | Vilja Santa Rita | Vilja Soldatis | Vilja Urkisa
***The Hollywood Reporter***|  |
| Periodiškumas | savaitinis |
| Kategorijos | pramogos |
| 

---

 |
| Redaktorius | Janice Min |
| Leidėjas | Lynne Segall |
| Pirmasisleidimas | 1930 m. rugsėjo 3 d. |
| Kompanija | Prometheus Global Media |
| Adresas | Los Andželas, Kalifornija |
| Kalba | anglų |
| ISSN | ISSN 0018-3660 |
| 

---

 |
| **Tinklalapis:** www.hollywoodreporter.com |

**„The Hollywood Reporter"** – JAV savaitinis žurnalas, leidžiamas bendrovės „Prometheus Global Media". Žurnalo temos apima Holivudo kino pramonę, televiziją ir kitas pramogų rūšis bei su Holivudu susijusias mados tendencijas, finansus, teisę, technologijas, gyvenseną ir politiką. Žurnalo įstaigos būstinė įsikūrusi Los Andžele.

Pastarąjį šimtmetį „The Hollywood Reporter" buvo vienas iš dviejų didžiausių leidinių, skelbusių Holivudo aktualijas. Kitas – „Variety".

Istorija
--------

„The Hollywood Reporter" 1930 m. rugsėjį įsteigė William Wilkerson. Tai buvo pirmasis Holivudo pramogų ir prekybos dienraštis. 1962 m. mirus Vilkersonui, jo našlė, Tichi Wilkerson Kassel, perėmė laikraščio vyriausiosios redaktorės ir leidėjos pareigas. 1988 m. ji pardavė teises į žurnalą leidėjui „BPI". Olandų leidybos konsorciumas „Verenigde Nederlandse Uitgeverijen" įsigijo „THR" 2006 m. 2007 m. dienraštį įsigijo „Nielsen Company", 2009 m. – „Prometheus Global Media". Pastarąją 2013 m. įsigijo „Guggenheim Digital Media".

Išnašos
-------

1. ↑   Archyvuota kopija 2014-06-13 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK227 |
| --- |
| **Jakai-Laugaliai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 14,18 km |
| Pradžia | Jakai |
| Pabaiga | Laugaliai |
| Apskritys | Klaipėdos |
| Miestai | Gargždai |
|  |
| Ties Gargždais |

**KK227** – krašto kelias, jungiantis Jakus ir Laugalius. Kelio ilgis – 14,18 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės".

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Jakuose, žiedinėje sankryžoje su  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda ,  **A13**  Klaipėda–Liepoja  ir  **141**  Kaunas–Jurbarkas–Šilutė–Klaipėda  – Jubiliejaus gatvėje. Eina Klaipėdos rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Kiškėnai, Dovilai, Gargždai. Baigiasi Laugaliuose, 1 km nuo Gargždų, trišalėje sankryžoje su  **228**  Dauparai–Gargždai–Vėžaičiai .

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| Montanabulg. *Монтана* |
| --- |
|        |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

MontanaMontana

43°25′00″ š. pl. 23°14′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.41667°š. pl. 23.23333°r. ilg.﻿ / 43.41667; 23.23333﻿ (Montana (Bulgarija))Koordinatės: 43°25′00″ š. pl. 23°14′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.41667°š. pl. 23.23333°r. ilg.﻿ / 43.41667; 23.23333﻿ (Montana (Bulgarija)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Bulgarijos vėliava Bulgarija |
| **Sritis** | Montanos sritis |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 54 932  |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Montana |
|  |
| **Kirčiavimas** | Montanà (Michailovgrãdas) |

**Montana** – miestas šiaurės vakarų Bulgarijoje, prie Ogostos upės, į šiaurę nuo Stara Planinos; srities centras. Yra kelios cerkvės.

Istorija
--------

### Pavadinimo kilmė

Romėnai vietovę vadino ***Montanezijumi*** (lot. *Montanesium*). Ankstyvaisiais mūsų eros amžiais slavai gyvenvietę pavadino ***Kutlovica*** (vėliau įsitvirtinę turkai – ***Kutlofča***, turk. *Kutlofça*). 1890 m. kunigaikštis Ferdinandas I (1861–1948) suteikė miesto teises ir pavadinimą ***Ferdinandas***. 1945 m. pervadintas ***Christo Michailovu*** (bulg. *Христо Михайлов*) komunistų veikėjo Christo Popmichailovo (1893–1944) garbei, 1946 m. vėl pervadintas, tik šįkart ***Michailovgradu***. 1993 m. pavadintas ***Montana*** netoliese senovės romėnų gyvenvietei atminti.

Sportas
-------

* PFK Montana (futbolas)
|  |
| --- |
| **Paįstrio Juozo Zikaro gimnazija** |
| Paįstrio Juozo Zikaro gimnazija herbasPaįstrio Juozo Zikaro gimnazija herbas |
| Paįstrio Juozo Zikaro gimnazija |
| **Adresas** | Įstros g. 1, Paįstrys |
| **Direktorius(-ė)** | Gita Kubilienė |
| **Mokinių skaičius** | 262 |
| **Įkūrimo data** |  |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 34 |

2017 m.
**Panevėžio rajono Paįstrio Juozo Zikaro gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Paįstryje (Panevėžio raj.), Įstros g. 1, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Gimnazijoje nuo 1–12 klasės sustiprintas meninis ugdymas. 

Įstaigos kodas 290398050. Steigėjas Panevėžio rajono savivaldybės taryba.

Filialai:

* Panevėžio rajono Paįstrio Juozo Zikaro gimnazijos Skaistgirių skyrius

Istorija
--------

1987 m. įsteigtas kraštotyros muziejus. 1991 m. suteiktas skulptoriaus Juozo Zikaro (1881–1944) vardas. Nuo 1992 m. vykdo sustiprintą dailės mokymą. Nuo 2014 m. liepos 1 d. Paįstrio Juozo Zikaro vidurinė mokykla pertvarkyta į gimnaziją. 2014 m. renovuota sporto salė. 

2016 m. mokyklą baigė tik 9 abiturientai, du iš jų – su palengvinta programa, egzaminų vidurkis mokykloje buvo ne didesnis nei 34 procentai.

Yra gimnazijos stadionas, įrengtas prieš kelis dešimtmečius, čia yra krepšinio, tinklinio aikštelės, teniso kortai.

Direktoriai
-----------

* 1987 m. Vaclovas Krikščiūnas
* nuo 2012 m. Gita Kubilienė

Žymūs mokiniai
--------------

* Janina Kumpienė

Išnašos
-------

1. ↑  Apie sovietmečiu Panevėžiui padovanotą Juozo Zikaro portretinę skulptūrą. Aina.lt. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
2. ↑  „Rajone padaugės gimnazijų". Sekundė. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
3. ↑  Panevėžio rajono gimnazijos – reitingo „dugne". Kas kaltas?. JP.lt. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
4. ↑  *Seniems stadionams žada renesansą*. Sekundė. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.

Nuorodos
--------

* Gimnazijos svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK214 |
| --- |
| **Trakai-Senieji Trakai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 3,78 km |
| Pradžia | Trakai |
| Pabaiga | Senieji Trakai |
| Apskritys | Vilniaus |
|  |

**KK214** – krašto kelias, jungiantis Trakus ir Senuosius Trakus. Kelio ilgis – 3,78 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Trakuose, viadukinėje sankryžoje su magistrale  **A16**  Vilnius–Prienai–Marijampolė  ( **E28**  Berlynas-Gdanskas-Kaliningradas-Marijampolė-Prienai-Vilnius-Minskas ). Eina Trakų rajone. Baigiasi Senųjų Trakų geležinkelio stotyje. Į vakarus nuo kelio visą maršrutą eina geležinkelis, jungiantis Trakus su geležinkelio linija Vilnius – Varėna.

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| ***Absoliutus blogis: apokalipsė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis | Jungtinės Amerikos Valstijos JAVJungtinė Karalystė Jungtinė KaralystėKanada Kanada |
| Režisierius | Alexander Witt |
| Prodiuseris (-iai) | Paul W. S. AndersonJeremy BoltDon Carmody |
| Scenaristas (-ai) | Paul AndersonShinji Mikami |
| Vaidina | Milla JovovichSienna GuilloryOded FehrThomas KretschmannSandrine HoltIain GlenJared HarrisMike Epps |
| Metai | 2004 |
| Trukmė | 98 min. |
| Kalba | Anglų |
| Platintojas | Constantin FilmDavis FilmsImpact Pictures |
| Biudžetas | 129 394 836 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Absoliutus blogis: apokalipsė** (angl. *Resident Evil: Apocalypse*) – 2004 m. siaubo ir mokslinės fantastikos veiksmo filmas. „Absoliutaus blogio" filmų serijos dalis. Pagrindinį vaidmenį atlieka Milla Jovovich. Filmas sukurtas daugiausiai kompiuterinio žaidimo „Resident Evil 3: Nemesis" motyvais. 2004 m. sukurtas filmo tęsinys „Absoliutus blogis: išnykimas".

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Mirtinas virusas pasklido po Rakūno miestą ir užkrėtė didžiąją dalį jo gyventojų. Filmo „Absoliutus blogis 2" veiksmas prasideda ten, kur baigėsi pirmasis serijos filmas „Absoliutus blogis" – Alisa atsibunda ligoninėje nusiaubtame, zombių ir mutavusių monstrų Rakūno mieste. Galinga „UMBRELLA" korporacija privertė ją dalyvauti biogenetiniuose eksperimentuose, po kurių Alisos genetika buvo pakeista, ji įgijo antžmogiškos jėgos ir galių. Šių galių jai prireiks, jei nors vienas žmogus išliks gyvas mieste. Prie Alisos prisijungia buvusi policijos elitinio padalinio S.T.A.R.S. kovotoja Džil Valentain ir kiti veikėjai: Terri Morales, Karlos Oliveira, L.J. ir Nikolai. Visi jie privalo išgyventi ir laiku pasišalinti iš Rakūno, kuris labai greitai taps Mirusiųjų miestu. Kad pasiektų savo tikslą, herojai turi narsiai kautis ne tik su nuolatiniais alkanų likusių gyvųjų-zombių antpuoliais, bet ir su „UMBRELLA" pajėgomis bei jų gąsdinančiais bioninžineriniais ginklais, kurių baisiausias – milžiniškas sunkiąja ginkluote aprūpintas žudikas−monstras Nemezidė.

Aktoriai
--------

*Aktorius – vaidmuo*
* Milla Jovovich – Alice
* Sienna Guillory – Jill Valentine
* Oded Fehr – Carlos Olivera
* Thomas Kretschmann – Major Cain
* Sophie Vavasseur – Angie Ashford
* Razaaq Adoti – Peyton Wells
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Jaras Cimrmanas** (ček. *Jára Cimrman*; g. 1857, 1864 ar 1876 m.) – rašytojų Jiří Šebánek, Ladislav Smoljak ir Zdeněk Svěrák sukurtas čekų išgalvotas personažas, pristatomas kaip Čekijos didvyris.

Biografija
----------

J. Cimrmanas yra XIX amžiaus pabaigos ir XX amžiaus pradžios svarbiausias Čekijos dramaturgas, išradėjas, poetas, kompozitorius, pedagogas, keliautojas, filosofas, detektyvas, matematikas ir sportininkas. J. Cimrmanas pirmą kartą pasirodė radijo programoje „Nealkoholinis vyno baras pas Vorą" 1966 m. gruodžio mėn. Iš pradžių jis turėjo būti čekų karikatūra, bet tapo populiarus personažas modernioje Čekijos kultūroje ir dirbtinis nacionalinis didvyris.

J. Cimrmaną gimdė Marlen ir Leopold Cimrmanai ledinį naktį 1857, 1864 ar 1876 m. vasario mėn. Iki tol, kai jam buvo 15 metų jo tėvai slėpė faktą, kad jis vyriškos lyties, kad galėtų jis dėvėti savo vyresniosios sesers drabužius. Deja jo įregistravimo data ir mirties vieta yra nežinomos.
Anholto dykuma
**Anholtas** – Danijos sala Kategato sąsiauryje. Plotas – 21,75 km², populiacija – 167 (2006 m.).

Kanonierių karo metu, nuo 1808 iki 1814 m. Anholtas buvo okupuotas britų. 1811 m. Kovo 27 d. įvyko Anholto mūšis, Danija nesėkmingai bandė atsiimti salą ir patyrė didelių nuostolių. Mūšiui atminti saloje pastatytas paminklas.

Vakarinėje dalyje įsikūręs kaimelis. 1902 m. šiaurės vakariniame kampe įrengtas uostas. Šimtus metų salos medžiai buvo kertami malkoms salos rytuose esančiam švyturiui, todėl rytinė salos dalis pavirto dykyne, dar vadinama *Anholto dykuma*. Dabar šis kraštovaizdis saugomas.

Rytiniame pakraštyje yra viena didžiausių Danijos ruonių kolonijų, ši salos dalis lankytojams uždara.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Anholtas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Anholt.dk Archyvuota kopija 2012-07-17 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**

Koordinatės: 56°42′ š. pl. 11°34′ r. ilg.﻿ / ﻿56.700°š. pl. 11.567°r. ilg.﻿ / 56.700; 11.567
|  |
| --- |
| Tarptautinė motociklininkų federacija |
|  |
| Įkurta | 1904 m. |
| Tipas | sporto federacija |
| Tikslas | motociklų lenktynių organizavimas, priežiūra |
| Būstinė | Miesas, Šveicarija |
| Narystė | 111 federacijų |
| Vadovas | Portugalija Jorge Viegas |
| Tinklalapis | fim.ch |

**Tarptautinė motociklininkų federacija** (angl. ***FIM**, International Motorcycling Federation*) – organizacija, kuri organizuoja visas motociklų lenktynes visame pasaulyje. Federacijai priklauso 111 pasaulinių organizacijų. Motociklininkų federacija ne tik organizuoja motociklų lenktynes, tačiau ir rūpinasi lenktynių saugumu, jų rėmimu ir pan.

Istorija
--------

FIM nuvo įkurta 1904 m. Paryžiuje. Po dvejų metų federacija iširo, tačiau 1912 m. Anglijoje ji buvo atkurta.

1949 m. federacija oficialiai buvo pavadinta Tarptautine motociklininkų federacija. 1959 m. federacijos būstinė buvo perkelta į Ženevą Šveicarijoje, o 1994 m. – į Mieso miestą.

2004 m. organizacija minėjo 100 metų sukaktį. Ta proga organizuoti įvairūs renginiai Paryžiuje.
Kondoras skrenda
**El cóndor pasa** (keč. *Yaw Kuntur*, „kondoras skrenda, kondoro skrydis") – tradicinė Peru *zarzuela* ir melodija. Muziką 1913 m. parašė Peru kompozitorius ir žymus etnomuzikologas Daniel Alomía Robles, libretą – Julio Baudouin. Kūrinys publikuotas 1933 m. jame pasakojama apie kolonijinio laikotarpio vergvaldžių ir indėnų santykius, o kondoras vaizduojamas kaip laisvės simbolis.

Populiariausia šios *zarzuela* dalis – melodija *„El cóndor pasa"*. Vėliau buvo paversta Andų muzikos melodija (*cashua*, panašia į *huayno*), jai suteikti kečujų kalbos žodžiai. Dainos pasakotojas kviečia Andų kondorą, kad šis grąžintų jį į senąją inkų karalystę – Maču Pikču.

2004 m. *„El cóndor pasa"* pripažinta nacionaliniu Peru kultūros paveldu.

Interpretacijos
---------------

Sukurta daugybė šios melodijos interpretacijų, atliekamų įvairiais instrumentais ir įvairių atlikėjų. 1970 m. JAV duetas Simon and Garfunkel išleido dainą „El Condor Pasa (If I Could)", paremtą šia melodija.

Lietuviškos *„El cóndor pasa"* interpretacijos:

* Virgio Stakėno „Erelio brolis",
* Keistuolių teatro „Kalnų erelis" iš spektaklio ir muzikinio filmo „Paskutiniai Brėmeno muzikantai".

Nuorodos
--------

* El cóndor pasa atlieka *Espíritu Andino*
Naujoji Anglija
**Naujoji Anglija** – Jungtinių Amerikos Valstijų regionas, esantis šalies šiaurės rytų kampe. Naujoji Anglija ribojasi su Atlanto vandenynu, Kanada, ir Niujorko valstija. Regioną sudaro dabartinės Meino, Naujojo Hampšyro, Vermonto, Masačiūsetso, Rod Ailendo ir Konektikuto valstijos.

Anksčiausios Naujojo Pasaulio anglų piligrimų sukurtos gyvenvietės buvo sukurtos būtent Naujojoje Anglijoje 1620 metais, kai buvo įkurta Plimuto kolonija. XVIII amžiaus pabaigoje Naujosios Anglijos kolonijos buvo tarp pirmųjų britų Šiaurės Amerikos kolonijų, pademonstravusių ambicijas tapti nepriklausomomis nuo Britanijos karūnos. Nepaisant to, 1812 metais tos pačios kolonijos pasipriešino karui tarp JAV ir Britanijos.

Naujojoje Anglijoje buvo sukurti pirmieji amerikietiškos literatūros kūriniai. Čia taip pat buvo pradėta teikti nemokamas mokslo paslaugas. XIX amžiuje Naujosios Anglijos valstijos suvaidino itin didelį vaidmenį panaikinant vergiją Jungtinės Valstijose. Tai taip pat buvo pirmasis JAV regionas, paveiktas Pramonės revoliucijos.

Šiais laikais šis regionas garsėja itin dideliu JAV demokratų partijos palaikymu. 1992, 1996, 2004 ir 2008 metų prezidento rinkimuose kiekvienoje šio regiono valstijoje už demokratus balsavo didžioji dauguma rinkėjų. 2000 metų rinkimuose demokratų kandidatas į prezidentus Alas Goras daugumos nesurinko tik Naujojo Hampšyro valstijoje.

* KonektikutasKonektikutas
* MeinasMeinas
* MasačusetsasMasačusetsas
* Naujasis HampšyrasNaujasis Hampšyras
* Rod AilandasRod Ailandas
* VermontasVermontas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Naujoji Anglija (*Columbia Encyclopedia*)

Nuorodos
--------

* Naujosios Anglijos istorija (anglų k.)
* 1871 m. Naujosios Anglijos Atlasas
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| El PilarasEl Pilar |
| --- |
|  |
| Piramidės liekanos |
| 

El PilarasEl Pilaras

 |
| Koordinatės | 17°15′20″ š. pl. 89°09′20″ v. ilg.﻿ / ﻿17.25556°š. pl. 89.15556°r. ilg.﻿ / 17.25556; 89.15556Koordinatės: 17°15′20″ š. pl. 89°09′20″ v. ilg.﻿ / ﻿17.25556°š. pl. 89.15556°r. ilg.﻿ / 17.25556; 89.15556 |
| Vieta | Gvatemala, Belizas |
| Regionas | Mezoamerika |
| Plotas | 20 km² |
| Aukštis | 200 m |
| Istorija |
| Pastatytas | IX a. pr. m. e. |
| Sugriautas | XI a. |
| Laikotarpis | ikiklasikinis, klasikinis |
| Tauta | majai |
| Informacija |
| Kasinėjimų datos | 1993 m. |
| Vikiteka |  **Vikiteka**Vikiteka |

**El Pilaras** (isp. *El Pilar*) – senovės majų miesto liekanos vakarų Belize, Kajo rajone, 19 km į šiaurės vakarus nuo San Ignasijo, bei Gvatemaloje, Peteno departamente. Miesto teritorija ir aplink augantys miškai tiek Belizo, tiek Gvatemalos teritorijoje paskelbti archeologiniu ir gamtos rezervatu (plotas 2000 ha).

Miestas iškilo viduriniajame ikiklasikiniame laikotarpyje, maždaug apie 800 m. pr. m. e. Apie 250 m. pr. m. e. El Pilaro teritorija jau buvo gausiai užstatyta monumentaliąja architektūra. Klestėjimo laikotarpiu čia gyveno daugiau nei 20 tūkst. žmonių. Miesto gyvavimas tęsėsi ir klasikiniu laikotarpiu, o užsibaigė apie 1000 m. kuomet El Pilaras buvo apleistas.

El Pilaras yra didžiausias majų miestas Belizo upės baseine. Čia buvo net 25 aikštės ir šimtai statinių. Dauguma pastatų yra apraizgyti džiunglių augmenijos, tik nedaugelis jų išvalyti nuo augalų. Taip siekiama apsaugoti griuvėsius nuo erozijos ir suteikti alternatyvią apžvalgą turistams.
|  |
| --- |
| Naujo Pasaulio partija  새누리당 |
|  |
| Pirmininkas | Kim Moo-sung |
| Atstovas spaudai | Cho Hae-jin, Chung Mi-kyung |
| Asamblėjos lyderis | Lee Hahn-koo |
| Įkurta | 1997 m. lapkričio 21 d. (1997-11-21) |
| Būstinė | 18, Gukhoe-daero 70-gil Yeongdeungpo-gu,Seulas, Pietų Korėja |
| Politinė ideologija | Konservatyvizmas |
| Politinė pozicija | Centro dešinė |
| Tarptautinė narystė | Tarptautinė demokratų sąjunga |
| Vietų skaičius Nacionaliname Susirinkime | 126 / 300 |
| Vietų skaičius Vietinėse valdžiose | 1639 / 3687 |
| Svetainė |
| Naujo pasaulio partijos tinklapis |

**Naujo Pasaulio partija** (NPP, kor. 새누리당, *sėnuri dang*) – Pietų Korėjos politinė partija. 1990–1995 m. laikotarpiu ji vadinosi **Demokratine Liberalų partija** (kor. 민주자유당, *mindžu džajū dang*), o 1995–1997 m. – **Naujos Korėjos partija** (kor. 신한국당, *šinhanguk dang*). 1997 m. susijungus kelioms konservatyvios pakraipos partijoms, pavadinimas buvo pakeistas į **Didžiosios Nacionalinės partijos** (kor. 한나라당, *hanara dang*), o 2012 m. siekiant atsinaujinti prieš rinkimus – į dabartinį Naujo Pasaulio. Po 2008 m. rinkimų NPP turi daugumą parlamente.

Istorija
--------

Dabartinė NPP buvo įkurta 1990 m. vasario mėn. Demokratinės Liberalų partijos vardu, susijungus trims politinėms grupėms: Demokratinei Teisingumo partijai, Susivienijimo Demokratinei partijai ir Naujajai Demokratinei Respublikonų partijai. 1995 m. ji buvo pervadinta į Naujos Korėjos partiją, o nuo 1997 m. lapkričio mėnesio, kada prie jos prisijungė keletas nedidelių demokratinės pakraipos partijų, ji tapo žinoma Didžiosios Nacionalinės partijos pavadinimu.

NPP gerai pasirodė per 2000 m. rinkimus, kuriuose laimėjo daugumą balsų, tačiau vėliau jos populiarumas sumažėjo ir 2004-taisiais ji liko antroje vietoje. 2007 m. prezidento rinkimuose nugalėjo DNP kandidatas I Mjongbak, o po metų partija laimėjo ir parlamento rinkimus. Šiuo metu ji sudaro valdančiąją daugumą.

Pakraipa, atstovaujamos vertybės
--------------------------------

NPP yra konservatyvios, pro-amerikietiškos ir pro-japoniškos pakraipos partija, pasisakanti už mažą valstybės kišimąsi į ekonomiką, nedidelius mokesčius, kritiką Šiaurės Korėjos politikos atžvilgiu. Partija priklauso Tarptautinei Demokratų sąjungai, vienijančiai centro-dešinės konservatyvias politines grupes.

Šaltiniai
---------

1. ↑  New name for South Korea’s ruling party, BBC, 2012-02-02

Susiję straipsniai
------------------

* Pietų Korėjos politinės partijos
| Čeriaukštė |
| --- |
|  Čeriaukštė Latvijoje |
| **Ilgis** | 30 km |
| **Baseino plotas** | 152 km² |
| **Vidutinis debitas** | 0,92 m³/s |
| **Ištakos** | Biržų rajonas |
| **Žiotys** | Mūša |
| **Šalys** | Lietuva, Latvija |

**Čeriaukštė** (latv. *Ceraukste*) – upė šiaurės Lietuvoje ir pietų Latvijoje; Mūšos dešinysis intakas. Prasideda Biržų rajone, 2 km į šiaurės vakarus nuo Likėnų. Teka į šiaurės vakarus per Biržų ir Pasvalio rajonus. Pratekėjusi 13 km kerta Lietuvos–Latvijos valstybių sieną ir teka Latvijos Bauskės savivaldybe. Įteka į Mūšą 12 km nuo jos santakos su Nemunėliu.

Pagrindinis intakas – Skanytė (kairysis). Vidutinis nuolydis 184 cm/km. Prie Čeriaukštės esančios gyvenvietės: Pačeriaukštė, Kuosakiai (Lietuva), Tervidanai, Grenctalė, Muceniekai (Latvija).

Upėvardis (dar žinomas kaip *Čeraukštė, Šeriaukštė*) laikomas sėlišku ir kildinamas iš *keroti* („šakotis, plėstis").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Čeriaukštė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 349
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 76–77
| **Girinis siūlaūsis** |
| --- |
| Girinis siūlaūsis (*Meconema thalassinum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Poklasis: | Sparnuotieji  *( Pterygota)* |
| Būrys: | Tiesiasparniai  *( Orthoptera)* |
| Antšeimis: | Žioginiai  *( Tettigonioidea)* |
| Šeima: | Žiogai  *( Tettigoniidae)* |
| Gentis: | *Meconema*  *( Meconema)* |
| Rūšis: | Girinis siūlaūsis  *( Meconema thalassinum)* |

 |

**Girinis siūlaūsis** (*Meconema thalassinum*) – žiogų (*Tettigoniidae*) šeimos vabzdys. Natūraliai gyvena Europoje, paplito Amerikoje. Lietuvoje retas.

Žiogas žalias, ant nugaros turi neryškią rudą juostą, nedidelis. Suaugėlis siekia vos 20 mm ilgio, įskaitant patelės trumpą, kardo pavidalo kiaušdėtę, tačiau antenos (ūsai) gali siekti iki 40 mm. Sparnai vidutinio ilgio, šiek tiek išsikiša už užpakalinių šlaunų viršūnės. Gali skristi trumpus atstumus. Gyvena medžiuose, krūmuose. Patelės kiaušinius deda po vieną, po medžių žieve. Patinėliai skleidžia garsus užpakalinėmis kojomis greitai mušdami per lapus, dėl to dar vadinami būgnijančiais žiogais.

Šiuos žiogus parazituoja kirmėlės *Spinochordodes tellinii*. Užsikrėtę žiogai jaučia potraukį vandeniui, nes kirmėlės turi užbaigti vystymosi ciklą vandenyje.

Nuorodos
--------

* Nuotraukos ir informacija: *Meconema thalassinum* Archyvuota kopija 2014-05-02 iš Wayback Machine projekto.
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Girinis siūlaūsis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Primipilas** (lot. *primipilus, primus pilus, centurio primus, centurio primipili*) – aukščiausio rango centurionas legione, vadovaudavęs pirmosios kohortos pirmajai centurijai.

I–II a. primipilas galėdavo išsitarnauti iki raitelių pareigų. Dominato laikais primipilas buvo pareigybė maisto produktų žinyboje.

Primipilas pagal padėtį buvo legiono vado padėjėjas. Jo pareigos:

* saugoti legiono ženklą erelį,
* duoti signalą legionui judėti,
* prižiūrėti garsinių signalų davimą visoms kohortoms,
* marše būti viso legiono priekyje, mūšyje – dešinio flango pirmoje eilėje.
* Jis pagal pareigas įeidavo į legiono vado karo tarybą.

Paprasti centurionai paprastai vadovaudavo maždaug 80 legionierių. Eilinės kohortos turėdavo nuo 5 iki 8 centurijų, bet dažniausiai antra – dešimta kohortos turėdavo po 6 centurijas. Tuo tarpu pirmoji kohorta turėdavo 10 centurijų, t. y. 800 legionierių. Primpilas vadovaudavo ne tik pirmosios kohortos pirmajai centurijai, bet ir visai pirmajai kohortai, kuri būdavo didesnė už kitas kohortas.

Visos sudėties legione aukštesnę padėtį už primpilą turėdavo tik 8 karininkai:

* legiono legatas (lot. *lēgātus legiōnis*), vadovavęs visam legionui,
* vyriausiasis tribūnas (lot. *tribunus laticlavus* 'plačiajuostis tribūnas');,
* stovyklos prefektas (lot. *praefectus castrorum*),
* 5 jaunesnieji tribūnai (lot. *tribūnī angusticlāviī* 'siaurajuosčiai tribūnai').

Eilinis legionierius išsitarnauti iki primipilo galėdavo maždaug per 20 metų, tam turėdavo gauti žemiausio centuriono rangą, o paskui pereiti visus centurionų rangus. Tad tokį laipsnį jie paprastai pasiekdavo būdami 40-50 metų. Centuriono laipsnį kartais prilygina dabartiniam armijos kapitonui ar majorui, o primpilo laipsnį – pulkininkui leitenantui.

Respublikos, o vėliau ir Imperijos laikais primpilo postą užimdavo vienerius metus. Po to centurionas primpilas, jei likdavo armijoje, galėdavo vėl užimti žemesnį centuriono postą. Imperijos laikais primpilų atitarnavęs centurionas būdavo pakeliamas į raitelių luomą. Nuo tada galėdavo užimti stovyklos prefekto pareigas, o ypač gabūs kandidatai galėdavo tapti karo tribūnais Romos įgulose ir galų gale – prokuratoriais.

Nuorodos
--------

1. ↑  Keppie L (1998) *The Making of the Roman Army. From Republic to Empire*. p. 151
**Čeremošnikai** (rus. *Черемошники*) – buvusi darbininkų gyvenvietė prie Tomės upės, Tomsko sritis, Rusija, apie 5 km nuo Tomsko, dabar Tomsko Lenino rajono dalis.

Lietuviai
---------

1948 m. sausio mėn. į Čeremošnikus iš TSRS okupuotos Lietuvos ištremta apie 300 žmonių. Tremtiniai dirbo miško medžiagos krovimo kombinate: traukė iš vandens (žiemą – iš po ledo) upe atplukdytus rąstus, krovė į rietuves, vagonus, pjovė pabėgius, ramsčius šachtoms, dalis dirbo statybose. 1957 m. tremtiniai pradėjo grįžti į Lietuvą. Mirusieji buvo laidojami Tomsko kapinėse. 1989–1991 m. daug palaikų parvežta į Lietuvą, tuo metu dar gyveno lietuvių, sukūrusių mišrias šeimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldona Juodvalkytė. *Čeremošnikai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 310 psl.

Koordinatės: 56°30′59″š. pl. 85°02′15″r. ilg.﻿ / ﻿56.5162977°š. pl. 85.03757°r. ilg.﻿ / 56.5162977; 85.03757
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Antoninas Novotnas, Antonín Novotný** |
| --- |
|  |
| Antoninas Novotnas |
| Gimė | 1904 m. gruodžio 10 d.Praha |
| Mirė | 1975 m. sausio 28 d. (70 metų)Praha |
| Tautybė | čekas |
|  |
| Pareigos | šeštasis Čekoslovakijos prezidentas |
|  |
|  **Vikiteka** | Antonín Novotný |

**Antoninas Novotnas** (ček. *Antonín Novotný*, 1904 m. gruodžio 10 d. Praha – 1975 m. sausio 28 d. Praha) – Čekoslovakijos politinis veikėjas, buvęs ČSSR prezidentas.

Biografija
----------

Nuo 1921 m. dalyvavo komunistiniame judėjime, Antrojo pasaulinio karo metais dalyvavo pogrindinėje antifašistinėje veikloje, 1941–1945 m. kalėjo Mauthauzeno koncentracijos stovykloje.

1945–1953 m. ČSKP Prahos miesto komiteto pirmasis sekretorius. 1953 m. po Klemento Gotvaldo mirties išrinktas ČSKP Pirmuoju sekretoriumi, 1957 m. po Antonino Zapotockio mirties – Čekoslovakijos prezidentu. Dėl istorinių ir ekonominių aplinkybių buvo priverstas švelninti stalininio modelio režimą. 1960 m. paskelbė amnesiją politiniams kaliniams ir paskelbė, kas Čekoslovakijoje sukurtas socializmas. Šalis buvo pavadinta Čekoslovakijos Socialistine Respublika.

Kadangi penktajame dešimtmetyje dalyvavo organizuojant represijas prieš politinius oponentus, stabdė jų reabilitacijos procesus. 1967 m. A. Novotnas buvo apkaltinas autoritariniu vadovavimo stiliumi, demonstracijų ir susirinkimų išvaikymu, slovakų reikalavimų ignoravimu, netolygia ekonomikos pertvarka. Nuo 1967 spalio mėn. iki 1968 m. sausio mėn. (su pertraukomis) vyko ČSKP plenumas, kuris svarstė, ar gali su aukščiausius šalies postus užimti vienas žmogus. Sausio 4 d. A. Novotnas buvo atleistas iš ČSKP Pirmojo sekretoriaus pareigų, jo įpėdiniu tapo Aleksandras Dubčekas

Likęs šalies prezidentu A. Novotnas nesėkmingai bandė remtis darbininkais priešindamasis vykdomoms reformoms. Menininkų ir studentų reikalavimu 1968 m. kovo 28 A. Novotnas atsistatydino, nauju ČSSR prezidentu tapo Liudvikas Svoboda.

Laikoma, kad kartu su A. Novotno atsistaydinimu prasidėjo Prahos pavasaris.

  


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Antonín Zápotocký** | **Čekoslovakijos prezidentas**1957–1968 m. | Po to:**Ludvík Svoboda** |
| Partijos politinės pareigos
 |
| Prieš tai:**Rudolf Slánský** | **Čekoslovakijos Komunistų partijos generalinis sekretorius**1952–1953 m. | Po to:**Pats kaip pirmasis sekretorius** |
| Prieš tai:**Klementas Gotvaldas Kaip partijos pirmininkas** | **Čekoslovakijos Komunistų partijos CK pirmasis sekretorius**1953–1968 m. | Po to:**Alexander Dubček** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RČekija Čekijos prezidentai |
| --- |
|  |
| Čekoslovakijos prezidentai (1918–1992) | 
Tomáš Garrigue Masaryk • Edvardas Benešas • Emil Hácha • Edvardas Benešas • Klement Gottwald • Antonín Zápotocký • Antonín Novotný • Ludvík Svoboda • Gustáv Husák • Václav Havel |
|  |
| Čekijos prezidentai (nuo 1992) | 
Václav Havel • Václav Klaus • Miloš Zeman |

 |
*Apie buvusį kaimą žr. Pavinkšnis (Panevėžys)*.
Koordinatės: 55°19′16″ š. pl. 25°7′38″ r. ilg.﻿ / ﻿55.32111°š. pl. 25.12722°r. ilg.﻿ / 55.32111; 25.12722


| Pavinkšnis |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Molėtų rajonas) |
| Plotas | 0,011 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,44 km |
| Įteka | K-1 |
| Išteka | K-1 |

**Pavinkšnis** – ežeras Lietuvoje, Molėtų rajone, 3 km į šiaurę nuo Balninkų. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 117,2 m. Krantai žemi, pelkėti – pelkė yra nutįsusi iki šiaurėje už 0,5 km telkšančio Laumežerio. Pakrantėse plyti pievos, dirbami laukai, auga miškeliai. Iš šiaurės į pietvakarius ežerą prateka K-1 upelis link Smėlinio ežero (Siesarties upės intako Plaštakos baseinas). Netoliese įsikūrę Vargulių ir Krūmiškių kaimai. Pietine pakrante eina kelias  **1201**  Anykščiai–Kurkliai–Balninkai–Želva . Vakariniu krantu eina riba su Anykščių rajonu. Ežeras gausiai užžėlęs vandens augalija, užankantis.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| ***Redirected / Už Lietuvą!*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Redirected / Už Lietuvą! |
| Kilmės šalis | Lietuva |
| Režisierius | Emilis Vėlyvis |
| Prodiuseris (-iai) | Asta LiukaityteDaiva JovaisieneAlastair ClarkRachel Robey |
| Scenaristas (-ai) | Emilis VėlyvisJonas Banys |
| Vaidina | Vinnie JonesScot WilliamsGil DarnellOliver JacksonAntony StrachanArtur SmolyaninovVytautas ŠapranauskasKęstutis JakštasMindaugas PapinigisRafailas KarpisAndrius ŽiurauskasMonika VaičiulytėDonatas ŠimukauskasAurimas MeliešiusVitalijus CololoKarina StungytėMarius RepšysMantas StonkusVita Šiaučiūnaitė |
| Metai | 2014 |
| Žanras | Juodoji veiksmo komedija |
| Kalba | anglų k. |

**Redirected / Už Lietuvą!** – lietuvių ir britų kūrybos juodoji veiksmo komedija, kino teatruose pasirodžiusi 2014 m. sausio 10 d. Filmo režisierius – Emilis Vėlyvis. Iki 2013 m. balandžio mėnesio filmo darbinis pavadinimas buvo „Flight Redirected".

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filme „Redirected / Už Lietuvą!" pasakojama apie keturis draugus – Maiklą, Džoną, Beną ir Timą, kurie, ieškodami prieglobsčio egzotiškoje Azijoje, netikėtai patenka į Lietuvą ir stačia galva pasineria į visas mūsų turimas „lietuviškas grožybes". Mėgindami išnešti sveiką kailį, vyrai atranda nuostabią šalį, kur purvas, skurdas, girtuoklystė ir alkoholio kontrabanda žavingai dera su nuostabia gamta bei tikrais, nuoširdžiais, civilizacijos nesugadintais žmonių tarpusavio santykiais.

Filmas atskleidžia kitokį, netikėtą ir savotiškai žavingą neparadinės Lietuvos vaizdą – satyrinį, šaržuotą ir kiek iškreiptą šiuolaikinės visuomenės bei jos aktualijų atspindį.

Aktoriai
--------

Filme „Redirected / Už Lietuvą!" skirtingus vaidmenis iš viso atliko per 50 aktorių iš Lietuvos, D. Britanijos, JAV, Latvijos, Rusijos bei Australijos. Pagrindiniai aktoriai:

* Vinnie Jones – *Golden Pole*
* Scot Williams – *Michael*
* Gil Darnell – *Johnny*
* Oliver Jackson – *Tim*
* Antony Strachan – *Ben*
* Artur Smolyaninov – *Doncius*
* Vytautas Šapranauskas – *Algis*
* Kęstutis Jakštas – *policijos pareigūnas #2*
* Mindaugas Papinigis – *Vova*
* Rafailas Karpis – *Antanas*
* Andrius Žiurauskas – *Staska*
* Monika Vaičiulytė – *Simona*
* Daiva Jovaišienė – *Sandra*

Kūrybinė grupė
--------------

* Režisierius – Emilis Vėlyvis
* Scenarijus – Emilis Vėlyvis, Jonas Banys
* Prodiuseriai – Asta Liukaityte, Daiva Jovaišienė, Donatas Šimukauskas, Andrius Paulavičius

Tarptautinis platinimas
-----------------------

Filmas REDIRECTED išplatintas daugiau kaip 100 pasaulio valstybių skirtingais formatais.

Rėmėjai
-------

Filmą „Redirected / Už Lietuvą!" finansavo Lietuvos kino centras bei privatūs rėmėjai ir investuotuojai: Birštono mineraliniai vandenys, Lietuvos geležinkeliai, AB Stumbras, Švyturys, Unibet, Crowne Plaza, Wizzair ir kiti.

Nuorodos
--------

* RedirectedMovie.com Archyvuota kopija 2013-05-01 iš Wayback Machine projekto. – filmo svetainė
* Redirected tinklalapyje IMDb.com
Referendumas dėl Jungtinės Karalystės narystės Europos Sąjungoje| Jungtinė Karalystė

---

**2016 m. birželio 23 d.**

---

Ar Jungtinė Karalystė turi likti Europos Sąjungossudėtyje, ar pasitraukti iš jos? |
| Pasirinkimas | Balsai |  % |
| Pasitraukti | 17 410 742 | 51,89 |
| **Likti** | 16 141 241 | 48,11 |
| Galiojantys balsai | 33 551 983 | 99,92 |
| Negaliojantys balsai | 25 359 | 0,08 |
|
| Iš viso balsų | 33 577 342 | 100 |
| Turintys balsavimo teisę / aktyvumas | 46 500 001 | 72,21 |
|  
* ██ „Likti"
* ██ „Pasitraukti"

 |

**Referendumas dėl Jungtinės Karalystės narystės Europos Sąjungoje** vyko 2016 m. birželio 23 d.

Referendumo rengimo idėja buvo patvirtinta Konservatorių partijos įsipareigojimu ir patvirtinta Jungtinės Karalystės Parlamento. Tai buvo jau antrasis tokio pobūdžio referendumas JK istorijoje – 1975 m. 67 % rinkėjų pritarė likimui ES sudėtyje.

Referendumo dalyviams buvo užduotas vienas klausimas: „Ar Jungtinė Karalystė turi likti Europos Sąjungos sudėtyje, ar pasitraukti iš jos?"

Referendumas nusprendė, kad Jungtinė Karalystė išstoja iš Europos Sąjungos. Iš viso referendume dalyvavo 46 501 241 asmuo (72,21 %). Iš jų 51,89 % pasisakė už šalies pasitraukimą iš ES, 48,11 % – prieš. Po tokių rezultatų apie savo pasitraukimą iš pareigų pranešė JK ministras pirmininkas David Cameron.

Šaltiniai
---------

1. ↑  EU referendum to take place on 23 June, David Cameron confirms
2. ↑  The case for Brexit: lessons from the 1960s and 1970s
3. ↑  EU referendum: Cameron accepts advice to change wording of question
4. ↑  Brexit live: David Cameron to step down over EU referendum result
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Vyriškas redingotas (Paryžius, 1813 m.)
**Redingotas** (pranc. *redingote*, iš angl. *riding coat* 'jodinėjimo paltas') - palto tipo viršutinis drabužis, kuris skirtingais laikotarpiais atrodė skirtingai. 

Sabalo kailio moteriškas redingotas (1900 m.)

Moteriški redingotai
--------------------

Pirmi moteriški redingotai atsirado XVIII a. pradžioje, juos naudojo keliaujant raitomis. To meto redingotai būdavo griozdiški, grynai praktinės paskirties. 
  
Paskutinius du XVIII a. dešimtmečius redingotai tapo madingu drabužiu. Moterys ėmė dėvėti puikiai pasiūtus redingotus, kurių stilius buvo perimtas iš vyriškų redingotų. Redingotus perėmė ir italų mada, kurioje jie tapo labiau formaliu drabužiu.

Redingotai *à la Hussar* būdavo papuošti lygiagrečiai prisiūtomis gulsčiomis galiono juostomis kaip husarų uniformos. 

Redingotų fasonas vystėsi ir XIX a. antroje pusėje. Naujausiems redingotams būdingas prigludimas ties krūtine ir juosmeniu bei varpo pavidalo platėjimas link žemės.

Vyriški redingotai
------------------

XVIII a. ir XIX a. pradžioje vyriški redingotai buvo paltai, kilę iš frokų - kaimiškų drabužių su plačia plokščia apykakle. Prancūzų kalboje redingotas yra įprastas pavadinimas prigludusiam frokui. Vyriški redingotai būna vienos iš dviejų formų - glaudžiai prigludę surdutai ar erdvesni palaidos milinės tipo, turintys pelerinas ar apykakles. 

* Kailinis redingotas iš ruonio kailio, puoštas šermuonėlio kailiu. Eksponuotas 1900 m. Pasaulio parodoje Paryžiuje.Kailinis redingotas iš ruonio kailio, puoštas šermuonėlio kailiu. Eksponuotas 1900 m. Pasaulio parodoje Paryžiuje.
* Kailinis redingotas iš šinšilos kailio. Eksponuotas 1900 m. Pasaulio parodoje Paryžiuje.Kailinis redingotas iš šinšilos kailio. Eksponuotas 1900 m. Pasaulio parodoje Paryžiuje.
* Toliau stovintis vyriškis rudu drabužiu vilki vyrišką redingotą (1830 m. Paryžiaus mada)Toliau stovintis vyriškis rudu drabužiu vilki vyrišką redingotą (1830 m. Paryžiaus mada)
* Redingotas iš madų žurnalo (1887 m.)Redingotas iš madų žurnalo (1887 m.)
| Redmondasangl. *Redmond* |
| --- |
| *Miesto ženklas* |
|  |
| 

RedmondasRedmondas

47°40′10″ š. pl. 122°7′26″ v. ilg.﻿ / ﻿47.66944°š. pl. 122.12389°r. ilg.﻿ / 47.66944; 122.12389﻿ (Redmondas)Koordinatės: 47°40′10″ š. pl. 122°7′26″ v. ilg.﻿ / ﻿47.66944°š. pl. 122.12389°r. ilg.﻿ / 47.66944; 122.12389﻿ (Redmondas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-8)------ vasaros: (UTC-7) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Vašingtono valstija Vašingtonas (valstija) |
| **Apygarda** | Kingo apygarda (Vašingtonas) |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 54 144  |
| **Plotas** | 43,87 km² |
| **Tankumas** (2010) | 1 234 žm./km² |
| **Altitudė** | 13 m |
|  |
| **Tinklalapis** | www.redmond.gov |
|  **Vikiteka** | Redmondas |

**Redmondas** (angl. *Redmond*) – miestas JAV, Vašingtono valstijos vakaruose. Nutolęs 26 km į rytus nuo Sietlo. Gyventojų 54 tūkst. (2010 m. duomenys).

Redmonde įsikūrusi centrinė „Microsoft" būstinė, taip pat „Nintendo" filialas JAV.

Istorija
--------

Teritorijoje Šiaurės Amerikos indėnų gyventa dar prieš 6000 metų. Pirmieji naujakuriai iš Europos atsikėlė XIX a. 8-ajame dešimtmetyje. Jie įsikurdino prie Samamišo (angl. *Sammamish*) upės. Upėse ir upeliuose buvo taip gausiai žuvies, kad gyvenvietė buvo pavadinta Salmonbergu (angl. *Salmonberg*). Vėliau, 1881 m. įkūrus pašto skyrių, pavadinimas buvo pakeistas į Melrouzą (angl. *Melrose*), o 1883 m. dar kartą pervadinta į Redmondą. Be žūklės, taip pat klestėjo ir miško ruoša. Gyventojų skaičiui pasiekus 300, Redmondui 1912 m. buvo suteiktas miesto statusas.

XX a. pirmojoje pusėje miestelį užklupo sunkmetis. Dėl prohibicijos užsidarė daug smuklių, tad miestas neteko pajamų. Dėl ekstensyvios miško ruošos suretėjo miškai, todėl užsidarė ir lentpjūvės. Laimei iškirsta žemė tiko žemdirbystei, kuri greitai tapo pagrindine ūkio šaka ir gyventojams padėjo iškęsti Didžiąją Depresiją. Antrojo pasaulinio karo metais Redmonde pradėta vystyti laivų statybos pramonę.

Po karo miestas ėmė sparčiai augti prisijungdamas aplinkines gyvenvietes. XX a. pab. prasidėjo ekonominis bumas.

Geografija
----------

Redmondas vakaruose ribojasi su Kirklandu, pietuose su Belvju ir pietryčiuose su Samamišu. Kingo apygarda plyti šiaurėje ir rytuose. Miesto centras išsidėstęs tuoj į šiaurę nuo Samamišo ežero; miegamieji rajonai driekiasi į šiaurę ir vakarus nuo ežero. Į šiaurę nuo ežero, palei vakarinį miesto centro pakraštį teka Samamišo upė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Stein, Alan J. „Marymoor Prehistoric Indian Site is placed on the National Register of Historic Places on November 20, 1970.". Nuoroda tikrinta 2012-10-08.
2. 1 2  
Alan J Stein (1998-11-09). „Redmond -- Thumbnail History". *HistoryLink.org*. Seattle WA. Nuoroda tikrinta 2011-03-08.
**Referatas** (lot. *refero* – pranešu) – antrinis dokumentas, kuris trumpai nusako pirminio dokumento turinį (tikslus, metodus, teorines prielaidas, tyrimo rezultatus). Referatas turi ir identifikavimo duomenų, kurie nurodo pagrindinius formalius referuojamo dokumento požymius (bibliografinius duomenis, informacijos paieškos sistemos šifrus). 

Pagal dėstymo būdą referatai būna konspektyvieji, kurie tiesiogiai atpasakoja turinį, ir diferenciniai, išdėstantys turinį pagal informacijos vartotojų, informacinės sistemos poreikius. Pagal sudarymo būdą referatai skirstomi į telegrafinius (parašyti be jungiamųjų žodžių), reikšminių žodžių (susideda tik iš svarbiausių prasminių žodžių, gautų išanalizavus tekstą) bei automatinius kvazireferatus (susideda iš informatyviausių fragmentų, atrinktų automatinėmis priemonėmis analizuojant tekstą).

Disertantas, ruošdamasis ginti mokslų kandidato ar mokslų daktaro disertaciją, parašo savo disertacijos referatą (autoreferatą).

Referatiniuose žurnaluose spausdinami mokslinių darbų referatai; kartais referatai papildo spausdinio charakteristiką, pateiktą bibliografiniame apraše.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, IX t. MELI institutas, Vilnius.
| **Ramojus Mozoliauskas** |
| --- |
| Gimė | 1925 m. lapkričio 30 d.Kaunas |
| Mirė | 2010 m. spalio 30 d. (84 metai)Lemontas, JAV |
| Sutuoktinis (-ė) | Janina Pilipauskaitė |
|  |
| Veikla | skulptorius |

**Ramojus Mozoliauskas** (1925 m. lapkričio 30 d. Kaune – 2010 m. spalio 30 d. Lemonte, JAV) – Lietuvos skulptorius.

Biografija
----------

Mokėsi Kauno 4-oje gimnazijoje. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją. Mokėsi Štutgarto meno mokykloje, 1950 m. baigė dailės ir amatų mokyklą Freiburge (*École des Arts et Métiers*). Tais pačiais metais persikėlė į JAV, apsigyveno Čikagoje. Dirbo paminklų dirbtuvėje, nuo 1962 m. laisvas menininkas. Nuo 1969 m. gyveno ir dirbo Čikagos priemiestyje Lemonte.

Yra sukūręs daugiau nei 500 skulptūros darbų – iš granito, metalo, bronzos, plieno, aliuminio, stiklo pluošto, betono. Dauguma skulptūrų įrengta Čikagoje ir jos apylinkėse. Palaidotas šv. Kazimiero lietuvių kapinėse.

Kūryba
------

Kūrė skulptūras bažnyčių, visuomenės namų interjerams, parkams. Naudojo įvairias medžiagas (plieną, bronzą, aliuminį, granitą, betoną, stiklo pluoštą). Kūryboje ryškūs Lietuvos nepriklausomybės laikotarpio skulptūros neoklasicistinės stilistikos bruožai, būdingos apibendrintos, lakoniškos formos. Sukūrė antkapinių paminklų, memorialinių ir dekoratyvinių skulptūrų:

* Čikagos lietuvių šv. Kazimiero kapinėse: šv. Onos (1968 m.), šv. Kazimiero (1986 m.) skulptūros, paminklas Romui Kalantai atminti
* Lietuvių tautinėse kapinėse: prez. Kazio Griniaus, dailininkų Zenono Kolbos, Adomo Varno, Algirdo Kurausko antkapiniai paminklai
* Paminklas Lenkijos krikščionybės 1000 metų sukakčiai pažymėti (1966 m.)
* Lenkų Prisikėlimo kapinėse: mauzoliejaus reljefai „Prisikėlimas", „Nukryžiavimas" (1969 m.)
* Lietuvos madonų šventovėje Klivlande: Aušros vartų, Šiluvos, Žemaičių Kalvarijos ir Pažaislio madonos ir stacijų skulptūros

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2012-03-31 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  *Ramojus Mozoliauskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 549 psl.
3. ↑  Danas Lapkus. Ramojus Mozoliauskas: keista kelionė tęsiasi // Metmenys, 1995/69, 110–122 p.