| Lvovasukr. *Львів* |
| --- |
|              |
| *Vaizdas į senamiestį* |
|  |
| 

LvovasLvovas

49°50′00″ š. pl. 24°00′00″ r. ilg.﻿ / ﻿49.83333°š. pl. 24.00000°r. ilg.﻿ / 49.83333; 24.00000﻿ (Lvovas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Ukrainos vėliava Ukraina |
| **Sritis** | Lvivo sritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | XIII a. m. |
| **Magdeburgo teisė nuo** | 1352 m. |
| **Meras** | Andrijus Sadovas |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 735 000  |
| **Plotas** | 171 km² |
| **Tankumas** (2007) | 4 298 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | 79000 |
| **Tel. kodas** | +380 32 |
| **Tinklalapis** | [city-adm.lviv.ua] |
|  **Vikiteka** | Lvovas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Lvìvas (Lvòvas) |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 865 |

**Lvovas** arba **Lvivas** (ukr. *Львів*, Austrijos-Vengrijos sudėtyje vadinosi ***Lembergu***, vok. *Lemberg*) – didžiausias vakarų Ukrainos miestas, istorinė Galicijos sostinė. Miestas išsidėstęs prie Poltvos upės, srities administracinis centras. Lvivo senamiestis yra įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Istorija
--------

Litografija: *Lvivas 1618 m.*
*Pagrindinis straipsnis – Viduramžių Lvovo istorija*.
Miestas įkurtas 1256 m. Miestas greitai plėtėsi ir jau 1272 m. tapo Haličo-Voluinės kunigaikštystės sostine.

1349 m. Lenkijos karalius Kazimieras III užėmė miestą. Po septynerių metų, 1356 m. Mageburgo teisę paskatino miestą plėstis.

Po pirmojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1772 m. miestas atiteko Austrijai. Miesto pavadinimas pakeistas į Lembergą. Valstybinėse įstaigose oficiali kalba – vokiečių, taip pat daugelis valdininkų mokėjo čekų kalbą, tačiau nepaisant to ukrainietybė buvo gerbiama ir tausojama. Lvivui buvo suteikta teisė deleguoti savo atstovus į parlamentą Vienoje. Nuo 1858-ųjų pradėta naudoti dujinį apšvietimą, o jau 1900 elektriniai šviestuvai. 1883 m. mieste pradėjo veikti telefoninė linija. 1893 metais mieste paleistas pirmasis elektrinis tramvajus.

1918 m. po pirmojo pasaulinio karo miestas tapo Vakarų Ukrainos liaudies respublikos (VULR) sostine. 1919 m. VULR susijungus su ULR trumpai tapo provinciniu miestu šalies vakaruose, tačiau jau tų pačių metų pabaigoje pralaimėjus karą su lenkais Galicija, Voluinė ir kitos Vakarų Ukrainos teritorijos atiteko Lenkijai. Lvive vis daugiau žmonių ėmė šnekėti lenkiškai. Tarpukario metais miestas buvo Lvivo vaivadijos centras.

Antrojo pasaulinio karo mūšiai daugiausiai vyko miesto pietinėje dalyje, todėl istoriniai paminklai ir pastatai nenukentėjo. 1944–1947 m. daugelis lenkų pasitraukė į Vakarų Lenkiją, daugiausia į Vroclavą. Lenkų kalba bei regioninė jos tarmė beveik nebenaudojama. Lvivas ypač išsiplėtė 5 ir 6 praėjusiojo amžiaus dešimtmečiuose.

Nuo 1991-ųjų nepriklausomos Ukrainos miestas, dažnai neoficialiai įvardijamas kaip Vakarų Ukrainos sostinė.

Geografija
----------

Miestas išsidėstęs prie Poltvos upės.

### Klimatas

Klimatas vidutinių platumų; kontinentinis.

Vidutinė metų temperatūra 7,2 °C, per metus iškrenta apie 740 mm kritulių. Žiemos švelnios, vasaros šiltos.

|  **Lvivo klimatas**  |
| --- |
| Mėnuo | Sau | Vas | Kov | Bal | Geg | Bir | Lie | Rgp | Rgs | Spa | Lap | Gru | Metinis |
| Vid. temperatūra °C | −4,6 | −3,1 | 1,1 | 7,7 | 13,2 | 16,1 | 17,3 | 16,8 | 13,0 | 8,0 | 2,5 | −2,1  | 7,2 |
| Krituliai mm | 42 | 43 | 43 | 51 | 77 | 98 | 102 | 76 | 58 | 47 | 46 | 57  | 740 |
| *Duomenys: Lvovo klimatas 2009 01 16* |

Gyventojai
----------

Bernardinų bažnyčios frontonas su Lenkijos (kairiajame apskritime) ir Lietuvos (dešiniajame) heraldiniais ženklais
2007-aisis mieste gyveno 735 000 gyventojų; tai didžiausias miestas Vakarų Ukrainoje bei 7-tas pagal gyventojų skaičių Ukrainoje.

Pagal tautybę 2001-aisias metais gyventojai pasiskirstė:

* Ukrainiečiai – 81,1 %
* Rusai – 8,9 %
* Lenkai- 0,9 %
* kiti – 4,7 %

### Lietuviai

Nuo 1340 m. iki 1349 m. Lvivą valdė Gedimino sūnus Liubartas. Ukrainai 1991 m. tapus nepriklausoma valstybe, Lvive įsteigtas lietuvių ir ukrainiečių labdaros fondas, vykdantis aktyvią lietuvišką kultūrinę ir švietimo veiklą. Nuo 2000 m. Lvive veikia Lietuvos garbės konsulatas. 2002 m. Lvivo mieste ir Lvivo srityje gyveno apie 400 lietuvių.

Transportas
-----------

Lvivas – stambus Ukrainos transporto mazgas. Miesto tranporto sistemą sudaro tarptautinis oro uostas, geležinkelis, automagistraliniai automobilų keliai, viešasis transportas (autobusai, troleibusai, tramvajai).

### Autobusai bei troleibusai

Hetmanų Pylimo gatvė 1900 m. Šiandien vadinama Laisvės pr. ji tebelieka mėgstamiausia lviviečių pasivaikščiojimų vieta.
Troleibusų tinklas Lvive įkurtas 1952-ųjų lapkričio 27-ąją. Nuolat plečiasi. Šiandien autobusai kursuoja 11 maršrutais. Daugiausia naudojamos transporto priemonės: LAZ, JUMZ, Škoda.

Tiek autobusų tiek troleibusų parkas (transporto priemonės) nuolat atnaujinamos.

### Tramvajus

Tramvajaus kelias senamiestyje.
Miesto tramvajus atidarytas 1880-aisias. 2005-aisias tramvajų parką sudarė apie 220 vagonų, daugiausiai Čekoslovakijos gamybos. Bendras linijų ilgis viršijo 80 km.

### Metropolitenas

Pagal miesto plėtros planą, lengvojo metropoliteno statyba numatyta 2020–2030-iesiems metams. Pasak Lvivo politikų metropolitenas išspręstų transporto spūsčių problemas.

### Automobiliai

Miestą kertą tarptautiniai keliai M09, M10, M11 *(visi į Lenkiją; šiuo metu ruošiantis Euro 2012 rekonstruojami)*, M06 *(Kijevas-Čopas toliau į Vengriją)* sutampantis su tarptautiniu keliu E40 ir daugelis kitų.

Turizmas
--------

Unitų Šv. Jurgio katedra. Jos varpinėje įkeltas Lietuvos kunigaikščio Liubarto 1342 m. dovanotas varpas.
Yra gotikinė Lotynų katedra (XIV-XV a.) su renesansinėmis kapelomis (XVII a.), baroko stiliaus bernardinų (XVII a.), jėzuitų (XVII a.), dominikonų (XVIII a.) bažnyčios, Šv. Juro katedra (XVIII a.).

Švietimas ir kultūra
--------------------

Lvive veikia seniausias šalyje Nacionalinis Ivano Franko Universitetas, viena svarbiausių Lenkijos technikos mokyklų tarpukaryje Nacionalinis universitetas „Lvovo Politechnika". Yra 4 teatrai (tarp jų – operos ir baleto), 12 muziejų (žymiausi – Ukrainos meno, architektūros ir buities, etnografijos ir dailės amatų, Dailės galerija).

Ekonomika
---------

*Kryjivka*. Miestas garsėja kava nuo Austro-Vengrijos imperijos laikų.
Išvystyta mašinų pramonė, gaminami autobusai „LAZ", žemės ūkio mašinos, radiotechnika, staklės, metalų apdirbimas, lengvoji, poligrafijos, maisto, naftos, chemijos ir
vaistų pramonė. Ukrainos mokslų akademijos Vakarų filialas.
er

Sportas
-------

Lotynų katedros interjeras. Joje buvo karūnuotas Lenkijos karalius ir LDK didysis kunigaikštis Jonas Kazimieras Vaza
Lvivą šalies futbolo čempionatuose atstovauja Lvivo „Karpatai" ir Lvivo „FK Lʹvìv". XX a. tarpukariu miesto klubai LKS Pogoń Lwów ir LKS Sparta Lwów žaidė Lenkijos pirmenybėse.

Miestai partneriai
------------------

Savivaldybė yra užmezgusi partnerystės ryšius su šiais miestais:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bosnija ir Hercegovina Bania Luka, Bosnija ir Hercogovina
* Švedija Eskilstuna, Švedija
* Vokietija Freiburgas, Vokietija
* Jungtinės Amerikos Valstijos Korningas, JAV
 | * Lenkija Krokuva, Lenkija
* Gruzija Kutaisis, Gruzija
* Serbija Novi Sadas, Serbija
* Rusija Sankt Peterburgas, Rusija
 | * Kanada Vinipegas, Kanada
* Lenkija Vroclavas, Lenkija
 |

Miesto vaizdai
--------------

* Operos ir baleto teatras. Čia buvo pastatytos Rusijos caro uždraustos lietuviškos operos: H. Jareckio „Mindaugas, Lietuvos karalius" (1880 m.), S. Lazzari „Le Sauteriot", V. Gavronskio „Pajauta".Operos ir baleto teatras. Čia buvo pastatytos Rusijos caro uždraustos lietuviškos operos: H. Jareckio „Mindaugas, Lietuvos karalius" (1880 m.), S. Lazzari „Le Sauteriot", V. Gavronskio „Pajauta".
* Paminklas Adomui Mickevičiui. Ant jo kolonos pavaizduoti Lenkų Erelis ir Lietuvos VytisPaminklas Adomui Mickevičiui. Ant jo kolonos pavaizduoti Lenkų Erelis ir Lietuvos Vytis
* Leono Liudviko Sapiegos rūmai. (Architektas Adolfas Kunas, 1867 m.)Leono Liudviko Sapiegos rūmai. (Architektas Adolfas Kunas, 1867 m.)
* Liublino unijos garbei supilta kalva (Fotografuota apie 1904 m.)Liublino unijos garbei supilta kalva (Fotografuota apie 1904 m.)

Išnašos
-------

1. ↑  *Pasaulio vietovardžiai. Europa*. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Lvòvas.
2. ↑  *Lvovas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XII (Lietuva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007
3. ↑  Aldona Vasiliauskienė. *Lvovas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 719-720 psl.
4. ↑  „Lvovo klimatas". Nuoroda tikrinta 2009-01-16.
5. ↑  Visuotinio Ukrainos gyventojų surašymo 2001 duomenys Archyvuota kopija 2009-11-09 iš Archive.is projekto
6. ↑  Romualda Suslavičienė (2008-12-01). „Pirmoji.Vienintelė. Ir - mūsų". Suarchyvuotas originalas 2008-12-06.
7. ↑
8. ↑  Stasys Santvaras. Operos teatras (istorijos fragmentai) Archyvuota kopija 2010-03-27 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Lvovo istorija ir dabartis **(**rus.**)**
* Internetinė svetainė (ukr. rus. angl. ir lenk.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Ukrainos administracinis suskirstymas |
| --- |
|  |
| Sostinė: **Kijevas** |
|  |
| Sritys | 
Charkovo ·  Chersono ·  Chmelnyckio ·  Čerkasų ·  Černigovo ·  Černivcių ·  Dniepropetrovsko ·  Donecko ·  Ivano Frankivsko ·  Kijevo ·  Kirovohrado ·  Luhansko ·  Lvovo ·  Mykolajivo ·  Odesos ·  Poltavos ·  Rivnės ·  Sumų ·  Ternopilio ·  Užkarpatės ·  Vinycios ·  Voluinės ·  Zaporožės ·  Žytomyro | Flag of UkraineCoat of arms of Ukraine |
|  |
| Specialų statusą turintys miestai: | 
Kyjivas ·  Sevastopolis *(de jure)* |
|  |
| Autonominė respublika | 
Krymo *(de jure)* |
|  |
| Administraciniai centrai | 
Charkovas ·  Chersonas ·  Chmelnyckis ·  Čerkasai ·  Černigovas ·  Černivciai ·  Dnipras ·  Doneckas ·  Ivano Frankivskas ·  Kropivnyckis ·  Kyjivas ·  Luhanskas ·  Luckas ·  Lvivas ·  Mykolajivas ·  Odesa ·  Poltava ·  Rivnė ·  Sevastopolis ·  Simferopolis ·  Sumai ·  Ternopilis ·  Užhorodas ·  Vinycia ·  Zaporožė ·  Žytomyras |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Ukrainoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Šv. Sofijos soboras ir susiję pastatai, Kijevo Pečersko Lavra (1990) · Lvovo istorinio centro ansamblis (1998) · Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su kitomis devyniomis valstybėmis) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2007, kartu su 19 kitų valstybių) · Bukovinos ir Dalmatijos metropolitų rezidencija (2011) · Lenkijos ir Ukrainos Karpatų medinės cerkvės (2013) · Senovinis Taurijos Chersoneso miestas ir jo chora (2013) · *Odesos istorinis centras* (2023) | Ukrainos vėliavaUkrainos vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Petrykyvkos dekoratyvinis piešimas kaip Ukrainos ornamentinio liaudies meno reiškinys (2013) · Kazokų dainos Dnipropetrovsko regione (2016) · Kosivo keramikos tapymo tradicija (2019) · Ornekas, Krymo totorių puošmena ir žinios apie ją (2021) · Ukrainietiškų barščių gaminimo kultūra (2022) |

 |