| **Korla Awgust Kocor** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1822 m. gruodžio 3 d.vok. *Bergo* kaimelyje (dab. Grospostvico miesto dalis) |
| Mirė | 1904 m. gegužės 19 d. (81 metai)vok. *Kitlico* kaimelyje (dab. Liobau miesto dalis) |
|  |
| Veikla | kompozitorius, dirigentas ir visuomenės veikėjas |
|  |
| Alma mater | Bauceno pedagoginė mokykla |
| Žinomas (-a) už | Lužicos sorbų himno autorius |

**Korla Avgustas Kocoras** (a. sorb. *Korla Awgust Kocor*, vok. *Karl August Katzer*; 1822 m. gruodžio 3 d. vok. *Bergo* (a. sorb. *Zahor*) kaimelyje (dab. Grospostvico miesto dalis – 1904 m. gegužės 19 d. vok. *Kitlico* (a. sorb. *Ketlicy*) kaimelyje (dab. Liobau miesto dalis)) – Lužicos sorbų kompozitorius, dirigentas ir visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Baigęs pradinę mokyklą Grospostvice nuo 1838 m. mokėsi Bauceno pedagoginėje mokykloje. Po baigimo dirbo mokytoju Vartos vietovėje. 1844 m. susipažino su sorbų poetu Handriju Ceileriu (a. sorb. *Handrij Zejler*), ši pažintis vėliau stipriai įtakojo abiejų gyvenimą: K.A.Kocoras kurdavo muziką H. Ceilerio eilėms, o pastarasis poetas tapo kompozitoriaus populiarių kūrinių libretistu. 

1845 m. Korla Avgustas Kocoras organizavo sorbų dainų festivalį, vėliau tapusį tradiciniu. 1852 m. pradėjo dirbti mokytoju ir vargonininku Kitlice – šiose pareigose jis darbavosi iki pat išėjimo į pensiją 1888 m. 

1895–1897 m. vadovavo Lužicos sorbų Mokslų akademijos (žem. sorb. *Maćica Serbska*) Muzikos skyriui. Yra vadinamas sorbų pasaulietinės muzikos pradininku. Lužicos sorbų himno (a. sorb. *Rjana Łužica*) autorius.

Susipažinęs su Jurgio Zauerveino lietuviškai sukurtu eilėraščiu „Gals yr' tylėjims" (arba liet. *Po to tyla* = angl. *The rest is silence* – tai citata iš Viljamo Šekspyro tragedijos „Hamletas, Danijos princas" V veiksmo II scenos) K. A. Kocoras sukūrė ir jam melodiją. Tai vienas iš nedaugelio lietuvių–sorbų kultūrinio bendradarbiavimo pavyzdžių, garsi šiuolaikinė sorbų dainininkė Tanja Donatec dainą „Gals yr' tylėjims" yra įtraukusi į savo repertuarą.

Kūriniai
--------

### Oratorijos

* Serbski kwas *(Sorbų vestuvės)*, 1849–1850 m.
* Žně *(Derlius)*, 1849–1883 m.
* Nalěćo *(Pavasaris)*, 1860 m.
* Israelowa zrudoba a tróšt *(Izraelio sielvartas ir paguoda)*, 1861 m.
* Podlěćo *(Vasara)*, 1883 m.
* Nazyma *(Ruduo)*, 1886 m.
* Zyma *(Žiema)*, 1889 m.
* So zwoni měr *(Taikos varpai)*, 1891 m.
* Serbski rekwiem *(Sorbų requiem)*, 1894 m.
* Wěnc hórskich spěwow *(Kalniečių dainų ciklas)*, 1860 m.

### Operos

* Jakub a Kata *(Jokūbas ir Katia)*, 1871 m.

### Instrumentinė muzika *(pasirinktinai)*

* Trys sonatinos smuikui ir fortepijonui, 1850 m.
* Fortepijonų trio, 1873 m.
* Styginių kvartetas, 1879 m.
* Trys vendų (sorbų) liaudies šokiai fortepijonui, 1879 m.
* Serenada smuikui, altui ir violončelei, 1889 m.

Išnašos
-------

1. ↑  Hans Masalskis. *Das Sprachgenie - Georg Sauerwein - eine Biographie*
2. ↑  Domas Kaunas. *Georg Sauerweins Bedeutung für die litauische Nationalbewegung. Die Memeler Phase 1878-1882.* // Anneberger Annalen 17/2009, S. 193
3. ↑  Viljamas Šekspyras. *Hamletas, Danijos princas.* Tragedija. (V veiksmo II scena)

Literatūra
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Korla Awgust Kocor** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Frido Mětšk. *Kocorowe zawostajenstwo* – Bautzen, 1971
* Zbigniew Kościów. *Korla Awgust Kocor* – Bautzen, 1972
* Jan Raupp. *Sorbische Musik* – Bautzen, 1979