recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°43′55″ š. pl. 26°16′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.73194°š. pl. 26.27083°r. ilg.﻿ / 55.73194; 26.27083

| Griežta |
| --- |
|  |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,235 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,4 km |
| Įteka | Laukesa, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Laukesa |

**Griežta** arba **Griežtų ežeras** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Zarasų miesto rytinėje dalyje, apie 1,5 km į rytus nuo Zarasų centro. Ilgis vakarų-rytų kryptimi 1 km, plotis iki 0,57 km. Altitudė 125,7 m. Kranto linija vingiuota, šiaurinėje dalyje yra dvi įlankos. Krantai statūs, aukšti, apaugę krūmais. Pakrantėse plyti pievos. Per Griežtą iš Zarasaičio ežero prateka Dauguvos intakas Laukesa.

Šalia ežero šiaurrytinio ir rytinio krantų įsikūręs Sarakiškių kaimas. Šiaurine pakrante eina kelias  **A6**  Kaunas–Zarasai–Daugpilis .

Vandenvardis kildinamas iš žodžio *griežti* ('sukti, lenkti').

Ežeras Griežta nuo šiaurinio kranto

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Griežta*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 660
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 122
| Kimbartiškės ežeras |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Zarasų rajonas), Latvijos vėliava Latvija (Aukštutinės Dauguvos savivaldybė) |
| Plotas | 0,23 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,21 km |
| Įteka | Skirna, K-1, bevardis upelis |
| Išteka | Skirna |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kimbartiškės ežeras

  |
| **Koordinatės** |  55°41′10″ š. pl. 26°29′51″ r. ilg.﻿ / ﻿55.68611°š. pl. 26.49750°r. ilg.﻿ / 55.68611; 26.49750Koordinatės: 55°41′10″ š. pl. 26°29′51″ r. ilg.﻿ / ﻿55.68611°š. pl. 26.49750°r. ilg.﻿ / 55.68611; 26.49750 |

**Kimbartiškės ežeras** (latv. *Šķirnates (Kimbarcišku) ezers*) – ežeras Lietuvoje, Zarasų rajone ir Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 2 km į rytus nuo Turmanto, Kimbartiškės kaimo šiauriniame pakraštyje. Kranto linija labai vingiuota. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 1 km, plotis – iki 0,47 km. Altitudė 131,4 m. Yra 0,23 ha sala (Lietuvoje). 11,8 ha ežero yra Lietuvoje ir 11,2 ha – Latvijoje. Krantai žemi, daug kur pelkėti, tik pietrytinis krantas aukštokas. Krantai vietomis apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantėse daugiausia plyti pievos. Iš rytų į vakarus per ežerą prateka Kumpotės intakas Skirna.

Šiaurinėje ežero pakrantėje Latvijoje įsikūręs Daugulių kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
Koordinatės: 55°40′10″ š. pl. 26°2′26″ r. ilg.﻿ / ﻿55.66944°š. pl. 26.04056°r. ilg.﻿ / 55.66944; 26.04056

| Pažemėlis Didysai |
| --- |
| Didysai Pažemėlis nuo rytinio krantoDidysai Pažemėlis nuo rytinio krantoDidysai Pažemėlis nuo rytinio kranto |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,206 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,3 km |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |

**Pažemėlis Didysai** arba **Didysai Pažemėlis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Degučių. Ilgis rytų – vakarų kryptimi 0,89 km, plotis iki 0,34 km. Altitudė 166,1 m. Kranto linija (ilgis 2,3 km) vingiuota nesmarkiai. Krantai vakaruose, pietryčiuose žemi, supelkėję, kitur statūs, aukšti. Šiaurės rytų ir šiaurės vakarų pakrantėse auga miškas, pietinėje pakrantėje plyti pievos, rytinėje – auga sodas. Pietryčiuose į ežerą įteka upokšnis, o šiaurės vakaruose – griovys. Ežeras nenutekantis, priklauso Šventosios baseinui.

Prie Didysai Pažemėlio įsikūrę Matuikiškių ir Pažemio kaimai, o šiek tiek į rytus telkšo kitas ežeras Mažasai Pažemėlis. Pietvakarine pakrante eina kelias  **179**  Dusetos–Degučiai–Dūkštas .

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Didysai Pažemėlis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 417
Koordinatės: 55°41′27″ š. pl. 25°58′27″ r. ilg.﻿ / ﻿55.69083°š. pl. 25.97417°r. ilg.﻿ / 55.69083; 25.97417

| Baltys |
| --- |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,194 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,54 km |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | bevardis upelis |

**Baltys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Dusetų seniūnijoje, 5,5 km į šiaurės vakarus nuo Degučių. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,04 km, plotis iki 0,25 km. Altitudė 159,6 m. Krantai gan aukšti; kranto linijos ilgis 2,54 km. Aplink ežerą stūkso Krakynės miškas, šiaurėje supa dirbami laukai. Suteka du bevardžiai upokšniai, o šiaurės vakaruose išteka upelis į Vencavėlio ežerą. Baltys priklauso Šventosios baseinui.

Palei šiaurės rytinį krantą eina Degučių-Dusetų kelias ( **179**  Dusetos–Degučiai–Dūkštas ). Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Vencavų kaimas, rytinėje – Kunotų viensėdis. Pietrytinėje pakrantėje stūkso Vencavų piliakalnis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Baltys (Zarasų r. Dusetų sen.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 190
| Baltys |
| --- |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,191 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,11 km |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Baltys

  |
| **Koordinatės** |  55°39′27″ š. pl. 25°58′9″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65750°š. pl. 25.96917°r. ilg.﻿ / 55.65750; 25.96917Koordinatės: 55°39′27″ š. pl. 25°58′9″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65750°š. pl. 25.96917°r. ilg.﻿ / 55.65750; 25.96917 |

**Baltys** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, Degučių seniūnijoje, 6 km į rytus nuo Antalieptės. Įeina į Gražutės regioninį parką. Ilgis šiaurės rytų – pietvakarių kryptimi 0,86 km, plotis iki 0,28 km. Altitudė 150,6 m. Krantas pietuose lėkštas, drėgnas, apaugęs krūmais, o šiaurinis krantas aukštas; kranto linijos ilgis 2,1 km. Rytinėje pakrantėje stūkso Beržynės miškas, į pietus – Sendvario miškas. Baltys nenutekantis, priklauso Šventosios baseinui. Atiteka upokšnis iš Bestinio ežero.

Netoliese įsikūręs Balčių kaimas.

Balčio ežeras iš rytų pusės

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Baltys (Zarasų r. Degučių sen.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 190
Koordinatės: 55°37′40″ š. pl. 26°25′13″ r. ilg.﻿ / ﻿55.62778°š. pl. 26.42028°r. ilg.﻿ / 55.62778; 26.42028


| Kampinis |
| --- |
|  |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,181 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,26 km |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |

**Kampinis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 7,5 km į pietvakarius nuo Turmanto, 3 km į šiaurę nuo Visagino. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,66 km, plotis iki 0,42 km. Altitudė 144,9 m. Krantai žemi, pelkėti, tik vakaruose, pietvakariuose sausesni. Ežerą iš visų pusių supa Pasmalvės miškas. Šiaurėje įteka upelis, vakaruose jungiasi su Skritelio ežeru (Smalvo ežero baseinas). 

Ežeras įeina į Smalvo kraštovaizdžio draustinį. Rytine pakrante eina Vilniaus-Daugpilio geležinkelis. Prie ežero buvo Beržynės viensėdis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kampinis. *Kampinis (Zarasų r.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 198
| Paberžių ežeras |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Zarasų rajonas), Latvijos vėliava Latvija (Aukštutinės Dauguvos savivaldybė) |
| Plotas | 0,18 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,31 km |
| Įteka | Paberžių upelis, bevardis upelis, |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Paberžių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  55°55′42″ š. pl. 26°3′54″ r. ilg.﻿ / ﻿55.92833°š. pl. 26.06500°r. ilg.﻿ / 55.92833; 26.06500Koordinatės: 55°55′42″ š. pl. 26°3′54″ r. ilg.﻿ / ﻿55.92833°š. pl. 26.06500°r. ilg.﻿ / 55.92833; 26.06500 |

**Paberžių ežeras** (latv. *Pabēržu ezers*) – ežeras Lietuvoje, Zarasų rajone ir Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 9,5 km į šiaurę nuo Suvieko. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,8 km, plotis – iki 0,32 km. Altitudė 134,6 m. Lietuvoje yra tik 1,54 ha ežero. Pietvakarinis krantas aukštas, apaugęs medžiais, kiti krantai žemi, vietomis pelkėti. Pakrantėse plyti pievos ir dirbami laukai. Šiaurės rytuose išteka upelis link Lustbergo ežero (Lukštos upės baseinas). Prie ežero Latvijoje įsikūręs Paberžių kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
| Riebežeris |
| --- |
| Ežeras nuo Latvijos pusėsEžeras nuo Latvijos pusėsEžeras nuo Latvijos pusės |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuvos vėliava LietuvaAukštutinės Dauguvos sav. Latvijos vėliava Latvija |
| Plotas | 0,173 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,97 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 4,2 m |
| Didžiausias gylis | 9,9 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | Grendzė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Riebežeris

  |
| **Koordinatės** |  55°42′49″ š. pl. 26°22′29″ r. ilg.﻿ / ﻿55.71361°š. pl. 26.37472°r. ilg.﻿ / 55.71361; 26.37472Koordinatės: 55°42′49″ š. pl. 26°22′29″ r. ilg.﻿ / ﻿55.71361°š. pl. 26.37472°r. ilg.﻿ / 55.71361; 26.37472 |

**Riebežeris** (latv. *Robežas ezers*) – ežeras Lietuvoje (Zarasų raj.) ir Latvijoje (Aukštutinės Dauguvos sav.), 8 km į pietryčius nuo Zarasų. Iš 17,3 ha ežero ploto 11,6 ha tenka Latvijai, 5,7 ha – Lietuvai. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus 0,77 km, plotis – iki 0,38 km. Altitudė 139,1 m. Krantai statūs, tik rytuose lėkšti. Dugną dengia smėlis, dumblas. Pietinėje pakrantėje auga miškas, kitose pakrantėse daugiausia plyti pievos.

Lietuvoje į Riebežerį įteka upelis iš Kalinaukos ežero, o Latvijos pusėje išteka Laukesos intakas Grendzė. Rytinėje pakrantėje (Latvijoje) įsikūręs Medniekų kaimas.

Yra raudžių, ešerių, lydekų, karšių.

Šaltiniai
---------

1. ↑
*Kitos reikšmės – Kampuotis (reikšmės).*

| Kampuotis |
| --- |
| Ežeras nuo Latvijos pusėsEžeras nuo Latvijos pusėsEžeras nuo Latvijos pusės |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuvos vėliava Lietuva,Aukštutinės Dauguvos sav. Latvijos vėliava Latvija |
| Plotas | 0,139 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,08 km |
| Vidutinis gylis | 3,0 m |
| Didžiausias gylis | 6,2 m |
| Įteka | Kumpotė (Vilenka, K-1), 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Kumpotė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kampuotis

  |
| **Koordinatės** |  55°42′28″ š. pl. 26°27′13″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70778°š. pl. 26.45361°r. ilg.﻿ / 55.70778; 26.45361Koordinatės: 55°42′28″ š. pl. 26°27′13″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70778°š. pl. 26.45361°r. ilg.﻿ / 55.70778; 26.45361 |

**Kampuotis III** (latv. *Lielais Kumpotis*) – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone ir pietų rytų Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, Medumo valsčiuje apie 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Turmanto. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,71 km, plotis – iki 0,33 km. Altitudė 130,1 m. Iš 13,9 ha ežero ploto ~ 8,2 ha tenka Latvijai, ~ 5,7 ha – Lietuvai. Krantai daugiausia žemi, vakaruose ir rytuose pelkėti, tik pietrytinis krantas aukštokas. Pakrantėse daugiausia plyti pievos. Telkšo ežerų virtinėje šalia Kampuočio II ir Kampuočio I, Grendžios ežerų. Iš vakarų į rytus prateka Laukesos intakas Kumpotė.

Šiaurėje įsikūręs Kumpuotų kaimas (Latvija), pietuose – Kumpuočiai (Lietuva).

Šaltiniai
---------

1. ↑
*Kitos reikšmės – Medis (reikšmės).*
MedisMedis
Grafų teorijoje **medis** – jungus neorientuotas grafas be ciklų. **Miškas** – grafas, sudarytas iš vieno ar kelių medžių. **Šakniniu medžiu** vadiname medį, kurio viena viršūnė yra išskirta iš kitų ir vadinama šaknimi. **Žymėtu medžiu** vadiname medį, kurio visos viršūnės pažymėtos skirtingomis žymėmis (paprastai medžio su *N* viršūnių viršūnės žymimos žymėmis {\displaystyle 1,2,\ldots ,N}).

Jungaus grafo **karkasas** – medis, kurio viršūnių aibė sutampa su jungaus grafo viršūnių aibe, o briaunų aibė yra jungaus grafo briaunų aibės poaibis.

Terminą „medis" (angl. *tree*) 1857 m. sukūrė britų matematikas Arthur Cayle.

Miško ir medžio palyginimas: kiekviename grafike pavaizduotas miškas, mišką sudaro nuo 1 iki n medžių

Savybės
-------

* Tarp bet kurių dviejų medžio viršūnių egzistuoja vienintelis kelias.
* *N* viršūnių turintis medis (*N*-medis) visada turi *N -1* briauną.
* Kiekviena medžio briauna yra tiltas, t. y. iš medžio pašalinę tą briauną gauname nejungų (nerišlų) grafą.
* Prie medžio pridėję briauną, gauname grafą su paprastu ciklu.
* *N*-medžio viršūnių laipsnių suma lygi *2(N -1)*.

A. Cayley teorema (1889 m.)Skirtingų žymėtų *N*-medžių skaičius yra {\displaystyle N^{N-2}}.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „The Historic Roots of Tree Graphs: A. Cayley, 1857". *JF Ptak Science Books // Blog Bookstore*. Nuoroda tikrinta 2024-02-02.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Medis (grafų teorija)** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Monako keliai, geležinkeliai ir jūrų uostai.
**Monako transportas** – modernus ir gerai išvystytas.

Geležinkeliai
-------------

Monako požeminė traukinių stotis
Viso: 1,7 km

Susisiekimas priklausomas nuo Prancūzijos. Geležinkelius prižiūri prancūzų nacionalinė įmonė **SNCF** (*Société Nationale des Chemins de fer Français*). Kursuoja regioniniai traukiniai tarp Monako ir Prancūzijos, bei greitaegiai **TGV** (greitaeigiai traukiniai).

Keliai
------

Viso: 50 km

Jungiasi su Prancūzijos keliais. Autobusai važiuoja 6 maršrutais, yra maršrutas į Nicos aerouostą Prancūzijoje.
Nuo 1996 m. visi keliai geromis dangomis.

Oro transportas
---------------

Savojo aerouosto šalis neturi – naudojasi Nicos aerouostu.
Susisiekti su juo skirta sraigtasparnių tarnyba, gabenanti keleivius.

Jūrų transportas
----------------

Veikia du jūrų uostai:

* *Hercule* (senasis)
* *Fontvieille* (naujasis)

Įvykiai
-------

Šalyje vyksta kasmetinė **EVER Monaco** inovatyvių ekologišką kurą naudojančių transporto priemonių paroda.

Gerai žinoma ir viena seniausių pasaulyje Monako automobilininkų draugija kasmet rengianti Formulės 1 lenktynes, sudarytoje iš miesto gatvių trasoje.

Nuorodos
--------

* Monako transportas **(**angl.**)**
* EVER Monaco parodos tinklalapis

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos transportas pagal šalis |
| --- |
|  |
| 
Airija · Albanija · Andora · Armėnija · Austrija · Azerbaidžanas · Baltarusija · Belgija · Bosnija ir Hercegovina · Bulgarija · Čekija · Danija · Estija · Graikija · Gruzija · Islandija · Ispanija · Italija · Jungtinė Karalystė · Juodkalnija · Kazachstanas · Kosovas · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lichtenšteinas · Lietuva · Liuksemburgas · Makedonija · Malta · Moldavija · Monakas · Norvegija · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Rusija · San Marinas · Serbija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Šveicarija · Turkija · Ukraina · Vatikanas · Vengrija · Vokietija |

 |
Koordinatės: 54°22′0″ š. pl. 24°19′42″ r. ilg.﻿ / ﻿54.36667°š. pl. 24.32833°r. ilg.﻿ / 54.36667; 24.32833

| Gilūšis |
| --- |
| Pietinis Gilūšio krantasPietinis Gilūšio krantasPietinis Gilūšio krantas |
| Vieta | Alytaus raj. Lietuva |
| Plotas | 0,083 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,23 km |
| Įteka | Abista |
| Išteka | Abista |

**Gilūšis** – ežeras pietų Lietuvoje, Alytaus rajone, apie 1 km į šiaurės vakarus nuo Daugų miesto, į šiaurę nuo kelio  **128**  Naujieji Valkininkai–Daugai–Alytus  sankirtos su keliu  **1124**  Daugai–Rodžia . Ilgis šiaurės vakarų–pietryčių kryptimi 0,53 km, plotis iki 0,22 km. Krantai sausi, aukšti, apaugę pievomis ir medžiais. Per Gilūšį iš Neveiglo į Didžiulio ežerą teka Abista. Šalia įsikūręs Daugų kaimas.

Ežerėvardis *Gilū́šis* kildinamas nuo žodžio *gilus* („einantis toli žemyn").

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 115
| Priegodas |
| --- |
|  |
| Vieta | Anykščių rajonas, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,2 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,52 km |
| Kilmė | ledyninis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Priegodas

  |
| **Koordinatės** |  55°40′44″ š. pl. 25°16′47″ r. ilg.﻿ / ﻿55.67889°š. pl. 25.27972°r. ilg.﻿ / 55.67889; 25.27972Koordinatės: 55°40′44″ š. pl. 25°16′47″ r. ilg.﻿ / ﻿55.67889°š. pl. 25.27972°r. ilg.﻿ / 55.67889; 25.27972 |

**Priegodas** arba **Priepodas** – ežeras Lietuvoje, Anykščių rajone, 5,5 km į vakarus nuo Svėdasų, rytinėje Šimonių girios dalyje.

Telkšo rininės kilmės duburyje. Nusidriekęs iš šiaurės į pietus 1,0 km, plotis siekia 0,24 km. Altitudė 104 m. Ežero gylis – 5 m. Krantai žemi, daug kur pelkėti. Ežeras nenutekantis, priklauso Šventosios upės baseinui.

Apyežerė negyvenama. Toliau į šiaurę yra Ertėjų kaimavietė. Šalia ežero yra paminklas partizano Antano Starkaus–Montės atminimui. Prie ežero yra įrengtos 2 stovyklavietės.

Ežeras ankstyvą pavasarį
Ežere netoli kranto veisiasi geltonkojai sukučiai, iš žuvų – ešeriai, lynai, kuojos, karpiai, lydekos.

Pro Priegodo ežerą miško keliu važiuojant, galima patekti prie kito Šimonių girios Denionių ežero.

Ežerėvardis *Príegodas* laikomas priesagos *prie-* vediniu nuo *godas* („varnalėša, rūgštynė, ežeinis").

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
2. ↑  *Priegodas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 443
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 266
Koordinatės: 55°29′10″ š. pl. 25°16′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.48611°š. pl. 25.27500°r. ilg.﻿ / 55.48611; 25.27500


| Dusynas |
| --- |
| Vieta | Anykščių rajonas, Lietuva |
| Plotas | 0,178 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,69 km |
| Kilmė | Ledyninis |
| Didžiausias gylis | 17,4 m |
| Įteka | Laimutis (D-1) |
| Išteka | Laimutis |

**Dusynas** – ežeras Lietuvoje, Anykščių rajone, 7 km į šiaurės vakarus nuo Leliūnų, prie Rubikių ežero pietinio pakraščio. Įeina į Anykščių regioninį parką. Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1 km, plotis iki 0,3 km. Altitudė 124 m. Didžiausias gylis siekia 17,4 m. Krantai apaugę miškeliais. Pietiniai krantai statūs. Dusynu prateka Laimučio upelis (D-1) (iš Mūšėjaus ir Limino ežerų) į Rubikių ežerą.

Šalia ežero įsikūrę Mažeikiškio ir Bijeikių kaimai.

Ežerėvardis *Dusýnas* kildinamas arba nuo *dusti* („stigti oro, trokšti, dvisti"), arba nuo *dausa, dausios* („rojus"), *dausingas* („vėjuotas, vėsus").

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
2. ↑  *Dusynas (Anykščių r.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 475
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 98
Magelaninių miškų paplitimas
Magelaniniai subpoliariniai miškai Tores del Painės nacionaliniame parke (Čilė)
**Magelaniniai subpoliariniai miškai** (isp. *Bosque Subpolar Magallánico*) – ekoregionas pačiuose Pietų Amerikos pietuose, Patagonijoje, Čilės ir Argentinos teritorijose. Šie miškai veši vakariniuose Patagonijos Andų šlaituose, Čilės salyno pietuose ir Ugnies Žemės salyno kalnų šlaituose. Šiaurėje pereina į Valdivijos miškus, rytuose – į Patagonijos stepes ir žolynus, kalnų viršūnes aplink dengia ledynai. Plotas – 164 400 km².

Magelaniniai miškai veši drėgno ir vėsaus klimato sąlygomis, kur mažas garuojamumas, didelis drėgmės perteklius, organinių medžiagų irimas lėtas, dirvožemis rūgštingas. Vidutinė metinė oro temperatūra šiaurėje siekia 6 °C, pietuose 3 °C. Per metus iškrenta nuo 4000 mm kritulių vakaruose iki 700 mm rytuose.

Magelaniniai miškai būna dvejopi – vakaruose vyrauja visžalių beržinių notofagų (*Nothofagus betuloides*) medynai, rytuose – lapus metančių žemųjų notofagų ir antarktinių notofagų medynai. Tarp miškų, kur būdingas ypač drėgnas ir šaltas klimatas, plyti pelkėtos tundros plotai. Dauguma endeminių rūšių auga ne pačiuose miškuose, bet aukštikalnių tundroje.

Būdingi magelaninių miškų gyvūnai – pietinis pudu, pietų Andų elnias, puma, Pietų Amerikos pilkoji lapė, andinė lapė. Endeminės žinduolių rūšys yra žiurkėnai *Abrothrix olivaceus markhami* ir *Abrothrix lanosus*. Taip pat yra endeminių varlių *Chaltenobatrachus grandisonae* ir *Batrachyla nibaldoi*.

Magelaniniams miškams pavojų kelia miškų kirtimas, turizmas, invazinės rūšys (ypač, kanadinis bebras). 46 % miškų saugomi saugomose teritorijose (San Rafaelio lagūnos nacionalinis parkas, Tores del Painės nacionalinis parkas, Alberto de Agostinio nacionalinis parkas, Ugnies Žemės nacionalinis parkas, Perito Moreno nacionalinis parkas, Ledynų nacionalinis parkas ir kt.).

* Pelkė tarp magelaninių miškų (Ugnies Žemės NP, Argentina)Pelkė tarp magelaninių miškų (Ugnies Žemės NP, Argentina)
* Rudeniniai miškai Ledynų NP (Argentina)Rudeniniai miškai Ledynų NP (Argentina)
* Kelias per Ugnies Žemės miškusKelias per Ugnies Žemės miškus
* Notofagų miškai Tores del Painės NP (Čilė)Notofagų miškai Tores del Painės NP (Čilė)

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  Jan Schipper. Magellanic Subpolar Forests, *oneearth.org*
2. ↑  Eric Dinerstein, David Olson, et al. (2017). An Ecoregion-Based Approach to Protecting Half the Terrestrial Realm, *BioScience*, Volume 67, Issue 6, June 2017, Pages 534–545; Supplemental material 2 table S1b.
|  |
| --- |
| Ann Sophie |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Ann Sophie Dürmeyer |
| Gimė | 1990 m. rugsėjo 1 d. (33 metai)  Londonas, Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė |
| Žanrai | pop, R&B, soul |
| Veikla | dainininkė, dainų autorė |
| Aktyvumo metai | 2011–dabar |
| Svetainė | annsophiemusic.com |

**Ann Sophie Dürmeyer** (g. 1990 m. rugsėjo 1 d. Londone), geriau žinoma tiesiog kaip **Ann Sophie** – Vokietijos dainininkė ir dainų autorė.

Biografija
----------

Ann Sophie atlieka dainą „Black Smoke" Vokietijos nacionalinėje atrankoje *Unser Song für Österreich*
Ann Sophie gimė 1990 m. rugsėjo 1 d. Londone, vokiečių šeimoje. Kiek vėliau, šeima išvyko į Vokietiją, kur apsigyveno Hamburgo mieste. Nuo ketverių metų Ann pradėjo lankyti baleto pamokas. 2010 metais mergina išvyko į Niujorką (JAV), kur mokėsi Lee Strasberg teatro ir filmų institute. 2012 m. atlikėja išleido debiutinį singlą *Get Over Yourself*.

2015 m. nusprendusi dalyvauti Vokietijos „Eurovizijos" nacionalinėje atrankoje, mergina į jį pateko tik per papildomą atrankos koncertą, kuris buvo surengtas 2015 m. vasarį. Nors šalies nacionalinio finalo *Unser Song für Österreich* nugalėtoju tapo Andreas Kümmert, tačiau jis atsisakė galimybės atstovauti šaliai, todėl ši garbė buvo atiduota antroje vietoje likusiai Ann Sophie. Mergina 2015 m. „Eurovizijoje" atliko kūrinį „Black Smoke".

Diskografija
------------

### Singlai

* 2015: *Black Smoke*

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Biografie von Ann Sophie" (anglų). annsophiemusic.com. Suarchyvuotas originalas 2015-02-25. Nuoroda tikrinta 2015-03-07.
2. ↑  „Germany: Ann Sophie Has Won!" (anglų). eurovoix.com. 2015-03-05.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ann Sophie** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė – annsophiemusic.com Archyvuota kopija 2015-03-11 iš Wayback Machine projekto.
* Ann Sophie svetainėje Last.fm

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Elaiza  *„Is It Right"*** |  **Vokietijos atstovė Eurovizijoje**2015 | Po to:**Jamie-Lee Kriewitz  *„Ghost"*** |
**„Kryžiukai-nuliukai"** – dviem žaidėjams skirtas žaidimas, kuriam tereikia tik lapo ir rašymo priemonės. Lape nubraižoma 9 langelių (3×3) lentelė. Vienas žaidėjas lentelės langelius žymi **X** (kryžiukais), antrasis - **0** (nuliukais). Žaidėjai eina paeiliui. Laimi tas, kuris pirmas užpildo pilną eilutę, stulpelį ar įstrižainę savo ženklais.

Žaidėjai dažniausiai greitai suranda žaidimo laimėjimo taktiką, nepriklausomą nuo kito žaidėjo veiksmų, todėl žaidimas greitai nusibosta. Šitokia neįveikiamo žaidimo reputacija pasinaudojo Las Vegaso kazino, siūlydami žaisti prieš išdresiruotą viščiuką (kuriam iš tiesų padėjo kompiuterinė programa).

Kryžiukai – nuliukai dėl paprastumo yra puikus pavyzdys aiškinant žaidimų teoriją ir kuriant dirbtinį intelektą. Dėl žaidimo paprastumo lengva sukurti kompiuterinę programą, su kuria pilnavertiškai galima žaisti kryžiukus – nuliukus.

Žaidimo pavyzdys, kai pradeda ir laimi kryžiukai:

Žaidimo pavyzdys, kai pradeda kryžiukai ir baigiasi lygiosiomis:

Nuorodos
--------

* Kaip laimėti Kryžiukus – nuliukus Archyvuota kopija 2006-02-15 iš Wayback Machine projekto.
* Kryžiukai – nuliukai internete prieš kompiuterį
* Nemokami Kryžiukai – nuliukai mobiliajame telefone
* Lietuvių sukurta programa Ixas.0, skirta žaisti Kryžiukus – nuliukus prieš kompiuterį
* Internetinis žaidimas Kryžiukai - Nuliukai žaidžiamas naršyklėje tarp prisijungusių vartotojų
| Izėjas |
| --- |
|  |
| Vieta | Italijos vėliava Italija |
| Plotas | 65,3 km² |
| Kranto linijos ilgis | 65 km |
| Kilmė | Ledyninis |
| Vidutinis gylis | 124 m |
| Didžiausias gylis | 251 m |
| Įteka | Oljas |
| Išteka | Oljas |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Izėjas

  |
| **Koordinatės** |  45°42′42″ š. pl. 10°04′19″ r. ilg.﻿ / ﻿45.71167°š. pl. 10.07194°r. ilg.﻿ / 45.71167; 10.07194Koordinatės: 45°42′42″ š. pl. 10°04′19″ r. ilg.﻿ / ﻿45.71167°š. pl. 10.07194°r. ilg.﻿ / 45.71167; 10.07194 |
|  |
|  Vikiteka | Izėjas |

**Izėjas** (it. *Lago d'Iseo*) − ežeras šiaurės Italijoje, Lombardijoje; 186 m virš jūros lygio, 65 km ilgio.

Ežeras yra vingiuotas, teka tarp stačių kalnų ir kalvų. Jis dar vadinamas **Sebino** ežeru. Vienas ežero krantas yra Bergamo provincijoje, o kitas − Brešos provincijoje. Prie Izėjo ežero buvo rasti akmens amžiaus civilizacijos pėdsakai. Ežero krantai yra aukšti, o kraštovaizdis vienodas. Ežero viduryje, aukščiausioje Europoje tituluojamoje ežero saloje, iškilęs kalnas, kuris vadinamas *Monte Isola*.

Palei ežero krantą įsikūrusios didelės gyvenvietės: Izėjas (*Iseo*), Pilconė, (*Pilzone*), Sulcano (*Sulzano*), Maronė (*Marone*), Salė Marazinas (*Sale Marasino*), Piconja (*Pisogne*), Sarnikas (*Sarnico*), Predorė (*Predore*), Tavernola Bergamaska (*Tavernola Bergamasca*). Visos šios gyvenvietės turtingos savo praeitimi.

Prie Izėjo ežero vystomas turizmas. Turizmo sezonas trunka nuo gegužės iki rugsėjo. Jo metu vyksta daug renginių: buriavimo regatos, koncertai ir kiti renginiai. Kultivuojamos įvairios sporto šakos: plaukimas, burlenčių sportas, žvejyba, nardymas, buriavimas. Ežere veisiasi upėtakiai ir lydekos. Ežero pakrantėse gaminamas alyvuogių aliejus.

Nuorodos
--------

* Izėjo ežeras Archyvuota kopija 2007-11-19 iš Wayback Machine projekto. (italų k.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Erno ežerai |
| --- |
| Viršutinio Erno ežerasViršutinio Erno ežerasViršutinio Erno ežeras |
| Vieta | Fermanos grafystė, Šiaurės Airijos vėliava Šiaurės Airija |
| Plotas | 4350 km² |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Erno ežerai

  |
| **Koordinatės** |  54°28′57″ š. pl. 7°48′22″ v. ilg.﻿ / ﻿54.48250°š. pl. 7.80611°r. ilg.﻿ / 54.48250; 7.80611Koordinatės: 54°28′57″ š. pl. 7°48′22″ v. ilg.﻿ / ﻿54.48250°š. pl. 7.80611°r. ilg.﻿ / 54.48250; 7.80611 |
|  |
|  Vikiteka | Erno ežerai |

**Erno ežerai** (air. *Loch Éirne*, angl. *Lough Erne* arba *Loch Erne*) – du susijungę ežerai, telkšantys Fermanos grafystėje, Šiaurės Airijoje. Antra pagal dydį ežerų sistema Šiaurės Airijoje ir Alsteryje, bei ketvirta didžiausių Airijos saloje. Ežerų sistemą jungia Erno upė, kuri teka į šiaurės vakarus. Mažesnis (pietinis) ežeras yra vadinamas *viršutinių*, o didesnis (šiaurinis) – *žemutiniu*. Tarp ežerų įsikūręs Eniskilenas (Fermanos grafystės administracinis centras).

Ežeruose yra daug nedidelių salelių. Žemutinio ežero salos: Boa sala, Klinišmino sala, Krevinišogi sala, Kraninišo sala, Devenišo sala, Elio sala, Ožkų sala, Arklių sala, Inišo sala, Iniš Laugeris, Iniš Moras, Iniš Ratas, Inišmaksentas, Inišmakilas, Lastibego sala, Lastimoro sala ir Vaito sala. Aukštutinio ežero salos: Blinišo sala, Dernišo sala, Iniškorkišas, Iniškrevanas, Inišfendra, Inišliga, Inišlagtas, Iništarkas, Kiligauno sala, Nano sala, Tranišas. Kelios šių salų yra privačios arba parduodamos.

Galerija
--------

* Žemutinis ežerasŽemutinis ežeras
* Viršutinis ežerasViršutinis ežeras
* Viršutinio ežero panoramaViršutinio ežero panorama
Koordinatės: 43°08′36″ š. pl. 19°05′15″ r. ilg.﻿ / ﻿43.14333°š. pl. 19.08750°r. ilg.﻿ / 43.14333; 19.08750

| Crno ežeras |
| --- |
|  |
| Vieta | Žabliako opština, Juodkalnijos vėliava Juodkalnija |
| Plotas | 0,515 km² |
| Kilmė | ledyninis |
| Didžiausias gylis | 49,1 m |
| Įteka | Mlinskio upelis |

**Crno ežeras** (serb. *Црно језеро* – „Juodasis ežeras") – ledyninės kilmės kalnų ežeras šiaurės Juodkalnijoje, Žabliako opštinoje, 3 km nuo Žabliako miestelio. Ežeras telkšo Durmitoro kalnuose, 1416 m aukštyje, Medžedo kalno papėdėje.

Ežerą sudaro du baseinai – „Didysis ežeras" ir „Mažasis ežeras". Jie tarpusavyje jungiasi siauru sąsiauriu, kuris vasarą išdžiūsta. Ežero ilgis 1,15 km. Didysis ežeras užima 0,338 km² plotą ir yra 24,5 m gylio, Mažasis ežeras užima 0,177 km² plotą ir yra 49,1 m gylio. Ežerą maitina keletas kalnų upokšnių, tarp kurių didžiausias yra Mlinskio upelis. Kiti susiformuoja tik tirpstant sniegui ir vardų neturi. Iš ežero išteka Otokos upelis.

Crno ežeras yra populiarus lankytinas objektas Durmitoro nacionaliniame parke.

Nuorodos
--------

1. ↑  Crno Jezero, 2020-02-12
| Mirelka |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Zarasų rajonas), Latvijos vėliava Latvija (Aukštutinės Dauguvos savivaldybė) |
| Plotas | 0,009 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,42 km |
| Įteka | Straumenė |
| Išteka | Straumenė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Mirelka

  |
| **Koordinatės** |  55°41′51″ š. pl. 26°28′46″ r. ilg.﻿ / ﻿55.69750°š. pl. 26.47944°r. ilg.﻿ / 55.69750; 26.47944Koordinatės: 55°41′51″ š. pl. 26°28′46″ r. ilg.﻿ / ﻿55.69750°š. pl. 26.47944°r. ilg.﻿ / 55.69750; 26.47944 |

**Mirelka** – ežeras Lietuvoje, Zarasų rajone ir Latvijoje, Aukštutinės Dauguvos savivaldybėje, 1 km į šiaurės rytus nuo Turmanto. Lietuvai priklauso pusė ežero ploto. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,18 km, plotis – iki 0,06 km. Altitudė 129,9 m. Krantai žemi, pelkėti. Šiaurvakarinė, vakarinė pakrantės apaugusios mišku, kitose pakrantėse plyti pievos. Iš šiaurės vakarų į rytus ežerą prateka Straumenės upelis (Skirnos intakas, Dauguvos baseinas).

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
| Ričių ežeras |
| --- |
| Vaizdas į ežerą iš Gudijos pusėsVaizdas į ežerą iš Gudijos pusėsVaizdas į ežerą iš Gudijos pusės |
| Vieta | Latvijos vėliava Latvija, Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| Plotas | 12,83 km² |
| Kranto linijos ilgis | 33,4 km |
| Vidutinis gylis | 9,7 m |
| Didžiausias gylis | 51,9 m |
| Įteka | daug upelių, protakų |
| Išteka | Ričia |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Ričių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  55°42′0″ š. pl. 26°42′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70000°š. pl. 26.70000°r. ilg.﻿ / 55.70000; 26.70000Koordinatės: 55°42′0″ š. pl. 26°42′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70000°š. pl. 26.70000°r. ilg.﻿ / 55.70000; 26.70000 |

**Ričių ežeras** arba **Ričys** (blrs. *Рыча, Рычы*, rus. *Ричи, Рича*, latv. *Riču ezers*) – ežeras Latvijoje (Aukštutinės Dauguvos savivaldybė) ir Baltarusijoje (Vitebsko sritis), 20 km į šiaurės vakarus nuo Breslaujos. Ilgis 6,27 km, plotis iki 3,73 km.

Ričių ežeras yra antras pagal gylį visoje Baltarusijoje ir ketvirtas Latvijoje; jo gylis 51,9 m. Kranto linija labai vingiuota, jos ilgis 33,4 km. Krantai daugiausia aukšti, apaugę miškais. Atabradą sudaro smėlis ir žvirgždas, yra riedulių. Dugną dengia sapropelis. Ežere yra penkios nemažos salos, pati didžiausia – Kamenecas (šiaurės vakaruose), jos plotas – 4 ha. Iš Ričių ežero išteka Ričios upė (Drūkšos baseinas).

Ežere yra išlikę ledynmečio reliktinių vėžiagyvių – pontoporėjų, Palaso šoniplaukų, limnokaljanusų, mizdų. Vandens augalija auga iki 9 m gylio. Zoobentosą sudaro apie 30 rūšių. Gyvena 22 žuvų rūšys, dažnesnės – stintos, seliavos, starkiai, strepečiai, rainės, sidabriniai karosai, vijūnai, vėgėlės, lynai, lydekos, kuojos, ešeriai.

Latvijai priklausanti ežero dalis įeina į Silenės gamtos parką, o Baltarusijai – į draustinį.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vietovardžių žodynas [Internetinis leidinys]. Vilnius, Lietuvių kalbos institutas, 2007 m.
2. ↑  Озера Белоруссии. О. Ф. Якушко и др. – Мн.: Ураджай, 1988. – 216 с.
3. ↑  Блакітная кніга Беларусі : энцыклапедыя / рэдкал. Н. А. Дзісько [і інш.]. – Мн. 1994. – С. 315 −316.
4. ↑   Archyvuota kopija 2014-08-14 iš Wayback Machine projekto.
| Rušuonas |
| --- |
|  |
| Vieta | Latvijos vėliava Latvija, Kraslavos, Preilių ir Rėzeknės savivaldybės |
| Plotas | 23,731 km² |
| Vidutinis gylis | 2,9 m |
| Didžiausias gylis | 29,9 m |
| Tūris | 0,0694 km³ |
| Išteka | Tartakas |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Rušuonas

  |
| **Koordinatės** |  56°11′0″ š. pl. 27°02′0″ r. ilg.﻿ / ﻿56.18333°š. pl. 27.03333°r. ilg.﻿ / 56.18333; 27.03333Koordinatės: 56°11′0″ š. pl. 27°02′0″ r. ilg.﻿ / ﻿56.18333°š. pl. 27.03333°r. ilg.﻿ / 56.18333; 27.03333 |

**Rušuonas** (**Rušuonų ežeras**, **Rušanų ežeras**, latv. *Rušons*) – aštuntas pagal dydį ežeras Latvijoje, Kraslavos, Preilių, Rėzeknės savivaldybėse.

Ežero krantai daugiausia žemi, vietomis klampūs, kai kur aukšti. Šiaurinėje pakrantėje daugiausia plyti miškai, vakarinėje ir pietinėje – laukai. Nuo 1987 m. iki 1999 m. draustinis „Rušuonų ežero salos" saugojo 10 salų. Iš viso ežere yra 34 salos, kurių bendras plotas 62,8 ha. Rytuose ežeras susiaurėja, pereina į vingiuotą Ūbelių įlanką, kurioje daug įlankėlių ir mažų salelių. Ežere vyksta eutrofikacijos procesas. Konstatuota 11 žuvų rušių.

XX a. 5-6 dešimtmečiuose ant Tartako upės ištakų buvo pastatyta užtvanka, o ant dirbtinio kanalo – Kamenecos HE. Ežero vandens lygis pažemintas 0,4 metro.

Nuorodos
--------

* www.ezeri.lv
Koordinatės: 55°14′20″ š. pl. 26°27′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.23889°š. pl. 26.45833°r. ilg.﻿ / 55.23889; 26.45833

| Milašaitis |
| --- |
| Vieta | Ignalinos raj. Lietuva |
| Plotas | 0,265 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,8 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 2,3 m |
| Didžiausias gylis | 3,6 m |
| Įteka | V-2, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | V-2 |

**Milašaitis** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 2 km į pietus nuo Mielagėnų. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,21 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 136,8 m. Gylis siekia 3,6 m. Ežero dubuo užima dalį rinos. Krantai daugiausia statūs, šiauriniai ir šiaurės vakariniai žemi ir pelkėti. Aplink plyti pievos, miškai (pietuose Edvardavo miškas). Iš pietvakarių į šiaurės vakarus prateka V-2 upelis į Varlenką (Birvėtos baseinas).

Prie Milašaičio įsikūrę kaimai: Odesina, Milašaitis, Šilvija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Milašaitis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 89
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Reikšmingumo lygmuo** (angl. *significance level*), dar vadinamas ***statistiniu patikimumu*** – tikimybė pagrįstai atmesti klaidingą hipotezę Šį dydį įprasta žymėti p arba α. Dažniausiai pasirenkamos reikšmės yra 0,95 (moksle); 0,99 ir 0,999 (kituose tyrimuose, medicinoje). Kartais literatūroje pasitaiko ir atvirkštinis žymėjimas (0,05; 0,01; 0,001).

Statistinis patikimumas skaičiuojamas siekiant įvertinti, kokia yra tikimybė, kad stebimas skirtumas tarp atskirų grupių ar objektų yra dėl paprasto atsitiktinumo. Mokslo pasaulyje dažniausiai statistiškai patikimais laikomi rezultatai, kai p > 0,95 – tai reiškia, kad egzistuoja mažesnė nei 5 proc. tikimybė, kad nustatytas skirtumas buvo tik atsitiktinumas.

Taikymas mokslinei hipotezei įrodyti
------------------------------------

Varianto A vidutinė reikšmė 10,173 ± 0,975, varianto D – 8,687 ± 0,831. Nors vidurkiai skirtingi, šių dviejų matavimų rezultatai staistiškai (p = 0.95) nesiskiria tarpusavyje. Realaus eksperimento duomenys.
Dažniausiai atliekant tyrimus reikia įsitikinti, jog dviejų matavimų grupių vidurkiai patikimai skiriasi tarpusavyje. Pavyzdžiui, žinant 100 vegetarų ir 100 nevegetarų vidutinę gyvenimo trukmę, norima įtikinamai pasakyti, jog vegetarai vidutiniškai gyvena ilgiau. Kadangi tiek vegetarų, tiek nevegetarų Žemėje aišku yra daug daugiau, šimtu matavimu gyvenimo trukmės vidurkis nėra sužinomas absoliučiai tiksliai. Paaiškėja tik tam tikras intervalas, kuriame, tikėtina, šis vidurkis yra. Intervalo plotis priklauso nuo matavimų skaičiaus (daugiau matuojant, vidurkis sužinomas tiksliau) bei pasirinkto reikšmingumo lygmens (reikalaujant mažesnės klaidos tikimybės, intervalas platėja). Du vidurkiai laikomi patikimai skirtingais **tik tada**, jei jų pasikliautini intervalai nepersikloja tarpusavyje.

Skaičiuojant naudojamos dvi formulės:

{\displaystyle \sigma ={\sqrt {{\frac {1}{n-1}}\sum \_{i=1}^{n}{(x\_{i}-{\bar {x}})^{2}}}}},
kur n yra matavimų skaičius, {\displaystyle {\bar {x}}} – matavimų aibės aritmetinis vidurkis ir xi – i - ojo matavimo reikšmė. Tada didžiausia reikšmė, kuria gali skirtis nustatytas vidurkis nuo realiai esančio (esant pasirinktajam pasikliovimo lygmeniui, yra:

{\displaystyle a={\frac {t(n,P)\sigma }{\sqrt {n}}}},
čia t(n, P) – Stjudento koeficientas esant n-1 laisvės laipsnių (mūsų atveju n yra matavimų skaičius) ir P pasikliovimo lygmeniui. Šis koeficientas skaičiuojamas gana sudėtingai, bet jis gali būti randamas iš įvairių lentelių. Jo reikšmė dažniausiai svyruoja tarp 2 ir 3.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Grupės** – paprasčiausia algebrinė struktūra, aibė, apibrėžiama vienintele binarine operacija (vidinės kompozicijos dėsniu), tenkinančia tam tikras aksiomas. Grupes ir jų savybes nagrinėja algebros mokslo šaka grupių teorija.

Grupės apibrėžimą tenkina dauguma nagrinėtų matematinių struktūrų. Pavyzdžiui, grupės sudėties atžvilgiu yra sveikųjų, racionaliųjų, realiųjų ir kompleksinių skaičių aibės, grupės daugybos atžvilgiu yra racionalieji skaičiai (be 0), realieji ir kompleksiniai skaičiai.

Grupės plačiai naudojamos matematikoje, kituose tiksliuosiuose moksluose, inžinerijoje. Pavyzdžiui, grupės naudojamos tiriant reliatyvumą, kvantinę mechaniką, dalelių fiziką, taip pat grupėmis išreikštos geometrinės transformacijos naudojamos chemijoje, kompiuterinėje grafikoje.

Savybės
-------

Elementų aibė {\displaystyle G} vadinama grupe jai apibrėžto aibės elementų kompozicijos dėsnio {\displaystyle \*} atžvilgiu, jei tenkina šias savybes:

UždarumasBet kokiems *a*, *b* {\displaystyle G} grupės elementams, kompozicijos {\displaystyle \*} rezultatas *a* \* *b* irgi priklauso tai grupei {\displaystyle G}.
AsociatyvumasDėsnis {\displaystyle \*} yra asociatyvus, t. y. {\displaystyle (g\_{1}\*g\_{2})\*g\_{3}=g\_{1}\*(g\_{2}\*g\_{3})}, bet kokiems grupės {\displaystyle G} elementams {\displaystyle g\_{1},g\_{2},g\_{3}}
Vienetinis elementasEgzistuoja neutralus elementas {\displaystyle e} (dar vadinamas grupės vienetu), su kuriuo teisinga lygybė {\displaystyle e\*g=g\*e=g}
Atvirkštinis elementasKiekvienam elementui egzistuoja simetrinis elementas kompozicijos dėsnio atžvilgiu (dar vadinamas atvirkštiniu elementu), t. y. {\displaystyle g\*g^{-1}=g^{-1}\*g=e} (*g* – bet kuris grupės elementas, {\displaystyle g^{-1}} – simetrinis elementas iš tos pačios grupės.
### Abelio grupė

Jeigu kompozicijos dėsnis {\displaystyle \*} yra komutatyvus, t. y. bet kokiems dviem grupės elementams {\displaystyle a,b} galioja sąryšis {\displaystyle a\*b=b\*a}, tokia algebrinė struktūra vadinama **Abelio grupe**.

Pogrupiai
---------

Grupės pogrupiu vadinami tokie grupės *G* poaibiai *H*, kurie tenkina savybes:

* bet kurių dviejų poaibio H elementų sandauga priklauso H;
* kiekvienam poaibio H elementui atvirkštinis elementas priklauso H.

Kiekvienas šias savybes tenkinantis pogrupis taip pat yra grupė.

Pavyzdžiui, racionalių skaičių aibė yra grupė sudėties atžvilgiu, o sveikųjų skaičių aibė yra šios grupės pogrupis.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Darbu** (*Darboux*) **sumos** – dvi sąvokos naudojamos apibrėžiant Rymano integralą. Šiomis sumomis apibrėžiamas ir Darbu integralas. Sąvokas pirmą kartą panaudojo Žanas Gastonas Darbu.

Apatinė Darbu suma
------------------

Geometrinė apatinės Darbu sumos interpretacija.
Tegul funkcija {\displaystyle f(x)} apibrėžta intervale {\displaystyle [a;b]}. Suskaidome šį intervalą tokiu būdu:

{\displaystyle a=x\_{0}<x\_{1}<\dots <x\_{n-1}<x\_{n}=b}
Gautų intervalų ilgius žymėsime {\displaystyle \delta x\_{i}=x\_{i}-x\_{i-1}}. Jų iš viso yra {\displaystyle n}. Ilgiausio gabaliuko ilgį žymėsime {\displaystyle \Delta }.

Tokį intervalo skaidinį vadinsime {\displaystyle T}. Apibrėžiame tokius taškus:

{\displaystyle m\_{i}=\inf \_{[x\_{i-1};x\_{i}]}f(x)}
T.y. kiekviename intervalo skaidinio gabaliuke surandame mažiausią funkcijos reikšmę.
Sudarome tokią sumą:

{\displaystyle s(T)=\sum \_{i=1}^{n}m\_{i}\Delta x\_{i}}.
Šią sumą ir vadinsime **apatine Darbu suma**, ji yra intervalo skaidinio {\displaystyle T} funkcija, t. y. ji priklauso nuo to, kokiu būdu skaidome intervalą {\displaystyle [a;b]}.
Geometrinė **apatinės Darbu sumos** prasmė yra stačiakampių, besiremiančių į kreivinę trapeciją iš apačios, plotų suma. Šių stačiakampių pločiai priklauso nuo to, kaip skaidome intervalą, t. y. nuo {\displaystyle T}.

Viršutinė Darbu suma
--------------------

Geometrinė viršutinės Darbu sumos interpretacija.
**Viršutinę Darbu sumą** apibrėžiame labai panašiai. Intervalą {\displaystyle [a;b]} skaidome tokiu pat būtų ir pasirenkame tokius taškus:

{\displaystyle M\_{i}=\sup \_{[x\_{i-1};x\_{i}]}f(x)}
T.y. didžiausias funkcijos reikšmes kiekviename intervalo gabaliuke.
Analogiškai sudarome sumą:

{\displaystyle S(T)=\sum \_{mn=1}^{n}M\_{i}\Delta x\_{i}}.
Ši suma irgi priklauso nuo intervalo skaidymo būdo {\displaystyle T}. Geometriškai ji yra kreivinę trapeciją iš viršaus ribojančių stačiakampių plotų suma.

Darbu sumų savybės
------------------

Abi **Darbu sumos** pasižymi tokiomis savybėmis:

* {\displaystyle S(T\_{1})\geq s(T\_{2})\;\forall T\_{1},T\_{2}}, t. y. kad ir kaip beskaidytume intervalą, viršutinė suma visada bus ne mažesnė už apatinę.
* Pridėjus naujus skaidymo taškus prie esamo skaidinio, **apatinė Darbu suma** gali tik padidėti, o viršutinė – tik sumažėti.

Šios savybės yra akivaizdžios geometriškai.

Apibrėžiami ir tokie dydžiai:

{\displaystyle {\underline {I}}=\sup \_{T}s(T)} – didžiausia įmanoma **apatinė Darbu suma**.
{\displaystyle {\overline {I}}=\inf \_{T}S(T)} – mažiausia įmanoma **viršutinė Darbu suma**.
Šie dydžiai pasižymi tokiomis savybėmis:

* {\displaystyle {\underline {I}}\leq {\overline {I}}}
* {\displaystyle \lim \_{\Delta \rightarrow 0}s(T)={\underline {I}}} ir {\displaystyle \lim \_{\Delta \rightarrow 0}S(T)={\overline {I}}}, t. y. gabaliukų ilgiams be galo mažėjant, atitinkamos sumos pasiekia savo mažiausią ir didžiausią įmanomas vertes.

Paskutinė savybė dar vadinama **Darbu lema**.
| **Nizami** |
| --- |
|  |
| Nizami atvaizdas ant kilimo |
| Visas vardas | Abu Muchamadas Iljasas ibn Jusufas |
| Gimė | 1141 m.Gendžė, Seldžiukų imperija |
| Mirė | 1209 m. (~68 metai)Gendžė, Širvanšachų valstybė |
| Palaidotas (-a) | Nizami mauzoliejus |
|  |
| Veikla | poetas |
| Sritis | romantinė epinė persų poezija, išminties literatūra |
|  |
|  **Vikiteka** | Nizami Gandžavi |

**Nizami Gandžavi** (pers. نظامی گنجوی = *Niẓāmī Ganjavī*), pilnas vardas ***Abu Muchamadas Iljasas ibn Jusufas*** (~1141–1209 m.) – viduramžių persų poetas, mąstytojas.

Biografija
----------

Biografinių duomenų išlikę mažai. Gimė dabartinio Azerbaidžano mieste Gendžėje. Priklausė viduriniajam miestiečių sluoksniui, įgijo gerą išsilavinimą. Turėjo daug literatūros, istorijos, teologijos, filosofijos, medicinos, astrologijos, matematikos, geografijos žinių. Nuo jaunumės rašė eiles. Visą gyvenimą praleido Gendžėje. Rūmų poetu netapo, gyveno iš nedidelių išmokų, kurias jam mokėjo įvairūs didikai už juos pašlovinančius eilėraščius.

Kūryba
------

Ankstyvojoje poezijoje (išliko tik dalis divano: 6 kasidos, 116 gazelių, 30 rubajatų) Nizami aukštino žmogaus dvasinį ir fizinį grožį. Sukūrė poemas *Paslapčių saugotoja* (parašyta tarp 1173 ir 1180 m.; sudaro 20 skyrių, tai didaktinė filosofinė poema be vientiso siužeto, parašyta sudėtinga kalba), *Chosrovas ir Širinė* (parašyta 1181 m. šiai poemai itin būdingas psichologizmas), *Leili ir Medžnūnas* (parašyta 1192 m. sukurta arabų legendos apie nelaimingą Leilos ir Kayso meilę motyvais), *Septynios gražuolės* (parašyta 1197 m. kūrinio savitumas atsiskleidžia per jame naudojamą spalvų ir astralinę simboliką), *Iskandernamė* (2 dalys, parašyta apie 1200 m. pagrindinis veikėjas Iskandaras yra Aleksandro Makedoniečio prototipas, šioje poemoje sukurtas idealaus valdovo paveikslas, gausu filosofinių svarstymų apie pasaulio kilmę ir sąrangą, aukštinamas Sokrato, Platono, Aristotelio mokymas ir mokslas apskritai, aprašyta socialinė utopija – fantastinė šalis su idealia visuomene, kurios modelis pagrįstas socialine tvarka ir lygybe).

XVII a. rankraštis iš Širazo su Nizami poemomis
Nizami kūryboje aukštinamos dorybės – kilnumas, išmintis, paprastumas, laisvė, garbingumas, draugystė, tauri meilė, smerkiamas turtų, galios gviešimasis, nelygybė. Poetas buvo kritiškas panegiriniam rūmų poezijos stiliui, savo tekstuose nevengė liaudies kalbos, papročių. Ryški sufizmo, graikų filosofijos įtaka.

Palikimas
---------

Nizami kūryba išpopuliarėjo ir padarė didelę įtaką visame persų kultūros pasaulyje – Irane, Azerbaidžane, Afganistane, Tadžikistane, Pakistane, Indijoje. XX a. Nizami tapo viena svarbiausių Azerbaidžano kultūros figūrų – jo vardu pavadintas Azerbaidžano literatūros muziejus, gatvės, stotys, poetas vaizduojamas ant šalies banknotų, šalia Gendžės esantis Nizami mauzoliejus – populiarus turistinis, kultūrinis objektas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  *Nizami*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVI (Naha-Omuta). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009
2. 1 2  *Низами\_Гянджеви*,Большая советская энциклопедия, T. XVII (Моршин—Никиш). – Москва: Советская энциклопедия, 1974
| Drūsas, Drūsuo |
| --- |
|  |
| Vieta | Lenkija, Varmijos Mozūrų vaivadija |
| Plotas | 17,9 km² |
| Kilmė | Aliuvinis-ledyninis |
| Vidutinis gylis | 0,1 m |
| Didžiausias gylis | 3 m |
| Įteka | Dzierzgonis, Elbingo kanalas, Venska |
| Išteka | Elbingas |

**Drūso ežeras** arba **Drūsuo** (lenk. *Druzno, Drużno*, vok. *Drausensee*) – užželiantis ežeras Lenkijoje, (Varmijos Mozūrų vaivadija) Vyslos deltoje.

Geografija
----------

Ežero vandens paviršius su įlankomis ir užutėkiais siekia 29 km², pats ežeras 1790,1 ha ploto. Jo ilgis 9,7 km, plotis 2 km. Vidutinis gylis 0,1 m, pavasarį – iki 2 m, didžiausias gylis 3,0 m. Į ežerą dažnai patenka Vyslos įlankos vanduo.

Istorija
--------

Ežero apylinkes savo kelionių aprašymuose mini Ptolemėjas, 890 m. – Vulfstanas. IX a. – XII a. prie ežero veikė vienas didžiausių Senovės Prūsijos uostų – Drusuo‎. 1837–1844 m. per ežerą iškastas Elbingo kanalas. 1967 m. įsteigtas Druzno ornitologinis rezervatas.

Ežero padėtis

Nuorodos
--------

Koordinatės: 19°27′ š. pl. 54°04′ r. ilg.﻿ / ﻿19.450°š. pl. 54.067°r. ilg.﻿ / 19.450; 54.067

* RZGW Gdansk Archyvuota kopija 2008-05-02 iš Wayback Machine projekto.