recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Gibės gentinė valstybė:Ennarea |
| --- |
|  |
| Šalis | Jemo voreda |
| Tautos | sidamai |
| Laikotarpis | XV a.–1894 m. |
| Valdovai | koinab |
|  |
| Džandžerą žymi sutrumpinimas "Dž" |

**Džandžeras** (*Janjero*) – istorinė valstybė pietvakarių Etiopijoje, Gibės regione, XVI-XIX a. valdyta sidamų tautos.

Geografija
----------

Valstybė buvo įsikūrusi labai įzoliuotoje teritorijoje tarp Omo ir Džima-Gibės upių. Oromo valdymo laikais į vakarus nuo jos (už Džima Gibės upės) buvo Džima, į pietus - Garo.

Istorija
--------

Tai buvo viena valstybių, egzistavusi dar prieš XVI a. oromo migraciją, įkurta sidamų tautos. Iš pradžių vadinta **Čiako**, o etiopams tapo žinoma kaip Gimira. Atrodo, kad XV a. valstybė tapo Etiopijos imperijos vasale.

XVI a. II pusėje valstybė buvo ne kartą puldinėjama oromo genčių, tačiau, nors iš visų pusių buvo apsupta priešų, o jos teritorijos sumažėjo, ji išsaugojo nepriklausomybę. Tai lėmė jos ilgalaikę izoliaciją, dėl ko apie valstybę beveik nieko nebuvo žinoma, o viduje buvo išsaugoti ypač barbariški papročiai.

1844 m. valstybė trumpam buvo užimta stiprios kaimynės Džimos. 1894 m. ji buvo padalinta tarp Džimos ir Etiopijos. Taip valstybė prarado nepriklausomybę ir inkorporuota į Etiopijos imperijos sudėtį.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REtiopijos istoriniai regionai |
| --- |
|  |
| Tigrajus | 
 Akele Guzajus **·**  Hamasienas **·**  Tembienas **·**  Širė **·**  Serajė **·**  Sama **·**  Agamė **·**  Amba Senajtas **·**  Garalta **·**  Enderta **·**  Saharti **·**  Abergalė |  |
|  |
| Amharas | 
 Semienas **·**  Begmenderis **·**  Godžaras **·**  Vagas **·**  Lasta **·**  Dembija **·**  Kvara **·**  Agavmederis |
|  |
| Kiti | 
 Velega **·**  Ilubaboras **·**  Ševa **·**  Davaro **·**  Adalis **·**  Balė |
|  |
| Gibė | 
Hadija **·**  Velaita **·**  Kafa **·**  Enarėja **·**  Džandžeras **·**  Džima **·**  Garo **·**  Guma **·**  Gera **·**  Goma |
|  |
| Aplinkinės gentys | 
Bedžai **·**  Tigriai **·**  Sahai **·**  Afarai **·**  Somaliai **·**  Borana oromo **·**  Šankela |

 |
Jonavos rajoninės katilinės kaminas.
AB **Jonavos šilumos tinklai** – Lietuvos energetikos pramonės bendrovė Jonavos rajone, šilumos tiekėjas, viena didžiausių Jonavos įmonių. 72 darbuotojai.

Buveinės adresas: Klaipėdos g. 8, LT-55169, Jonava.

Metinė apyvarta – 23,3 mln. Lt (2008 m.). Nuostolis iš šilumos ir karšto vandens verslo – 6,672 mln. Lt. Eksploatuoja 7 katilines (bendra instaliuota galia – 101,5 MW). Valdomų šilumos tinklų ilgis – 40,6 km. Realizuojamas šilumos kiekis – 126,7 GWh.

Veikla
------

Centralizuotai tiekia šilumą, prižiūri šilumos tiekimo sistemą, valdo šilumos perdavimo tinklus. Pagrindinis – Jonavos rajoninė katilinė (LT-2-EN1). Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis – 34 642 tonų CO2 (2008 m.).

2007 m. spalio mėn. įgyvendintas projektas „Jonavos miesto centralizuoto šilumos tiekimo tinklų modernizavimas diegiant šiuolaikines technologijas", pasiektas pagrindinis projekto tikslas – užtikrinti patikimą ir efektyvų šilumos tiekimą Jonavos mieste. Projekto metu AB „Jonavos šilumos tinklai" modernizavo 941 m magistralinių centralizuotai tiekiamos šilumos trasų Jonavos mieste. Projekto metu buvo nutiesti modernūs šilumos perdavimo vamzdynai panaudojant bekanalę technologiją ir įrengiant vamzdynų izoliacijos pažeidimų nustatymo įrangą. Projektas sąlygojo techninių nuostolių perdavimo tinkle sumažėjimą, šilumos tiekimo paslaugos kiekybinių bei kokybinių parametrų užtikrinimą Jonavos mieste. Šio projekto įgyvendinimas sudarė sąlygas sumažinti šilumos perdavimo nuostolius. Projektas buvo ypač svarbus siekiant užtikrinti patikimą šilumos tiekimą Jonavos mieste, kadangi projekto metu buvo modernizuojamos pagrindinės didžiausius šilumos nuostolius ir avarijų tikimybę turinčios magistralinės trasos Jonavos mieste.

Jėgainės
--------

*2010 m. duomenys*

| Jėgainė | Katilų skaičius | Galia MW |
| --- | --- | --- |
| Jonavos rajoninė katilinė | 6 | 126,7 |
| Girelės rajoninė katilinė | 2 | 48,5 |

Vadovybė
--------

* Direktorius – Alfredas Sadzevičius (LŠTA Tarybos narys, Jonavos savivaldybės tarybos narys).
* Direktoriaus pavaduotojas Antanas Skarbalius.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kontaktinė AB „Jonavos šilumos tinklai" informacija[neveikianti nuoroda]
2. ↑  Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos informacija Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto. (doc)
3. ↑  AB „Jonavos šilumos tinklai" šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ataskaita, 2008 m.[neveikianti nuoroda] (doc)
4. ↑  LVPA informacija Archyvuota kopija 2008-01-20 iš Wayback Machine projekto.
| Džalalabato sritis*Жалалабат областы* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Kirgizijos vėliava Kirgizija |
| **Administracinis centras** | Džalalabatas |
| **Rajonų skaičius** | 8 |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 1 260 617 |
| **Plotas** | 33 648 km² |
| **Tankumas** (2021) | 37 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | KG-J |
|  |
|  **Vikiteka** | Džalalabato sritisVikiteka |

**Džalalabato sritis** (kirg. *Жалалабат областы*) yra sritis vakarų Kirgizstane. Srities administracinis centras yra Džalal Abadas. Srities plotas – 33 700 km².

Istorija
--------

Džalalabato sritis buvo sudaryta 1939 m. bet 1959 m. prijungta prie Ošo srities. Atkurta 1990 m.

Geografija
----------

Sritis siekia šiaurės rytinį Ferganos slėnio pakraštį. Likusią teritoriją užima kalnai – Talaso Alatau, Susamyrtau, Pskemo kalnagūbris, Ferganos kalnagūbris, Čatkalo kalnagūbris. Klimatas žemyninis, kontrastingas. Žiemą kalnuose būdingi dideli šalčiai, gausu sniego, vasarą slėniuose sausringa. Svarbiausios upės – Narynas (su intakais) ir Čatkalas. Plyti stepės, pusdykumės, vietomis šlaituose yra kadagynų, riešutmedžių ir spygliuočių miškų, aukščiau – kalnų pievų. Srityje telkšo vaizdingas Sary Čeleko ežeras, aplink jį įsteigtas draustinis. Dar yra Beš Aralo ir Padyšato draustiniai. Naryno slėnyje įrengtas Toktogulo tvenkinys.

Srities kraštovaizdis nuo Džalalabato–Ošo kelio

Etninė sudėtis
--------------

* kirgizai – 71,82 %
* uzbekai – 24,83 %
* rusai – 0,9 %
* turkai – 0,58 %
* tadžikai – 0,56 %
* totoriai – 0,37 %
* uigūrai – 0,32 %
* kiti – 0,62 %

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Rajonai:

* Aksu rajonas
* Ala Bukos rajonas
* Bazar Korgono rajonas
* Nokeno rajonas
* Suzako rajonas
* Toguz Toro rajonas
* Toktogulo rajonas
* Čatkalo rajonas

2009 m. srityje buvo 7 miestai (Kara Kulis, Kerbenas, Kok Džangakas, Mailu Su, Taš Kumyras, Džalalabatas, Kočkor Ata) 7 miesto tipo gyvenvietės ir 420 kaimų.

Nuorodos
--------

* Kirgizstano vartai – Džalalabato sritis Archyvuota kopija 2006-04-04 iš Wayback Machine projekto.

1. ↑  KYRGYZSTAN, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| **Kirgizijos sritys** |  |
| Batkeno sritis | Ču sritis | Džalalabato sritis | Isyk Kulio sritis | Naryno sritis | Ošo sritis | Talaso sritis | Biškekas | Ošas |
| **Juzefas Cirankevičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1911 m. balandžio 23 d.Tarnuve |
| Mirė | 1989 m. sausio 20 d. (77 metai)Varšuva |
| Tautybė | lenkas |
|  |
| Veikla | Lenkijos politinis ir valstybės veikėjas |
| Pareigos | buvęs LLR ministras pirmininkas ir Valstybės tarybos pirmininkas |
|  |
| Alma mater | Jogailos universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Józef Cyrankiewicz |

**Juzefas Adomas Zygmuntas Cirankevičius** (lenk. *Józef Adam Zygmunt Cyrankiewicz*, 1911 m. balandžio 23 d. Tarnuve – 1989 m. sausio 20 d. Varšuvoje) – Lenkijos politinis ir valstybės veikėjas, dukart buvęs LLR ministru pirmininku.

Biografija
----------

Baigęs Jogailos universitetą dirbo žurnalistu. 1935–1939 m. vadovavo Lenkijos socialistų partijos (LSP) Krokuvos apskrities komitetui. Karo metais veikė antinaciniame pogrindyje. 1941 m. areštuotas, kalėjo Osvencimo ir Mauthauzeno koncentracijos stovyklose.

1945 m. išlaisvintas, 1946–1948 m. buvo LSP Generaliniu sekretoriumi. Susikūrus Lenkijos jungtinei darbininkų partijai 1948–1972 m. buvo jos Politinio biuro narys, laikytas antru pagal įtaką žmogumi šalyje, ypač konservatyviu stalinistu.

1947–1952 m. bei 1954–1970 m. vadovavo Lenkijos vyriausybei (1952 m. priėmus naują šalies Konstituciją, Ministro pirmininko pareigos laikytos svarbiausiomis, juo tapo buvęs prezidentas Boleslavas Bierutas, o J.Cirankevičius iki 1954 m. dirbo vicepremjeru).

1968 m. krizės metu aktyviai palaikė V.Gomulkos organizuotą antisemitinę kampaniją bei Lenkijos kariuomenės dalyvavimą Prahos pavasario nuslopinime.

1970–1972 m. buvo LLR Valstybės tarybos pirmininkas (nominalus šalies vadovas, Valstybės taryba atliko kolektyvinio prezidento funkcijas). Po V.Gomulkos žlugimo buvo priverstas palikti šias pareigas ir paskirtas vadovavauti Lenkijos taikos šalininkų komitetui.

Papildoma informacija
---------------------

* J.Cirankevičius ilgiausiai (21 metus) Lenkijos istorijoje užėmė ministro pirmininko pareigas

Šaltiniai
---------

1. ↑   (eseltz.com inf.)
2. ↑  Cyrankiewicz (dic.academic inf.)

  

  


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Marianas Spychalskis** | **LLR Valstybės tarybos pirmininkas**1970 – 1972  | Po to:**Henrikas Jablonskis** |
| Politinis postas |
| Prieš tai:**Edvardas Osubka-Moravskis** | **LLR Ministrų tarybos pirmininkas**1947 — 1952   | Po to:**Boleslavas Bierutas** |
| Politinis postas |
| Prieš tai:**Boleslavas Bierutas** | **LLR Ministrų tarybos pirmininkas**1954 — 1970   | Po to:**Piotras Jaroševičius** |
| Džalandharasਜਲੰਧਰ |
| --- |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

DžalandharasDžalandharas

31°19′0″ š. pl. 75°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿31.31667°š. pl. 75.56667°r. ilg.﻿ / 31.31667; 75.56667﻿ (Džalandharas)Koordinatės: 31°19′0″ š. pl. 75°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿31.31667°š. pl. 75.56667°r. ilg.﻿ / 31.31667; 75.56667﻿ (Džalandharas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+5:30) |
|  |
| **Valstybė** | Indijos vėliava Indija |
| **Valstija** | Pandžabas |
| **Rajonas** | Džalandžaro rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 862 196  |
| **Altitudė** | 228 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Džalandharas |

**Džalandharas** (pandž. ਜਲੰਧਰ = *Jalandhar*, hind. जालंधर, IAST: *Jālandhar*) – miestas šiaurės rytų Indijoje, Pandžabe, Biaso ir Satledžo tarpupyje; prekybinis ir transporto taškas prie istorinio kelio iš Vidurinės Azijos į Indiją (GT kelias). Tekstilės, odos apdirbimo, metalo apdirbimo pramonė, sportinio inventoriaus (ypač kriketui), žaislų gamyba. Vystomi tradiciniai dalieji amatai. Veikia technologijų institutas.

63 % miesto gyventojų yra hinduistai, 33 % – sikhai, 1 % – musulmonai, 1 % – krikščionys.

Istorija
--------

Miesto pavadinimas reiškia „vandenlaikys" (pagal šaivistinės mitinės būtybės vardą). 1947–1953 m. Džalandharas buvo Pandžabo valstijos sostine.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 132
Jürgen Marcus 1997
Jürgen Marcus 1976 m. „Eurovizijoje"
**Jürgen Marcus** (tikrasis vardas *Jürgen Beumer*; g. 1948 m. birželio 6 d. Hernėje, Šiaurės Reinas-Vestfalija) – vokiečių šlagerio dainininkas, populiarumo viršūnę pasiekęs aštuntajame dešimtmetyje, savo gimtojoje Vokietijoje išleidęs 14 hitais tapusių dainų.

1975 m. Jürgen dalyvavo Vokietijos „Eurovizijos" dainų konkurso atrankoje su daina „Ein Lied zieht hinaus in die Welt". Nors nacionaliniame užėmė tik devintą vietą, Vokietijos muzikos įrašų tope „Media Control Charts" užėmė trečią vietą.

Kitais metais liuksemburgiečių transliuotojo RTL išrinktas kaip vienas iš penkių dalyvių „Eurovizijos" dainų konkursui. Tais metais buvo surengtas nacionalinis finalas, kuriame Jürgen dalyvavo su daina „Chansons pour ceux qui s’aiment" (liet. *Daina tiems, kurie myli vieni kitus*). Atlikėjas atrankoje įveikęs keturis varžovus, užėmė pirmą vietą bei išrinktas dalyvauti 1975 m. „Eurovizijos" konkurse, kuris vyko balandžio 3 d. Hagoje. Tarptautiniame konkurse jam sekėsi prasčiau nei tikėtasi, užėmė 14 vietą tarp 18 dalyvių.

Diskografija
------------

### Albumai

* 1972: *Heut' hau’n wir auf die Pauke (Schlagerfilm mit Jack White)*
* 1973: *Ein Festival der Liebe*
* 1974: *Der Grand Prix d′amour*
* 1975: *Premiere*
* 1975: *Ein Lied zieht hinaus in die Welt*
* 1976: *Ich bin Jürgen*
* 1976: *Der Tingler singt für euch alle*
* 1977: *Das weiß die ganze Nachbarschaft*
* 1977: *Die Uhr geht vor – du kannst noch bleiben*
* 1978: *Jürgen Marcus*
* 1979: *Ein Teil von mir*
* 1980: *Portrait*
* 1981: *Engel der Nacht*
* 1982: *Ich will dich so wie du bist*
* 2004: *Ich glaub an die Welt*
* 2006: *Tausend Lichter, tausend Kerzen*
* 2008: *Für immer*
* 2009: *Die grossen Erfolge*
* 2010: *Das Beste*
* 2011: *Zeit-reif*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jürgen Marcus** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2018-06-06 iš Wayback Machine projekto. **(**vok.**)**

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Geraldine  *„Toi"*** |  **Liuksemburgo atstovas Eurovizijoje**1976 | Po to:**Anne-Marie B  *„Frère Jacques"*** |
**Imperijos darymas**| 
Pirmojo leidimo viršelis |
| **Autorius** | Gintaras Beresnevičius |
| **Šalis** | Lietuva |
| **UDK:** | 32:911.3(474.5) 911.3:32(474.5)323.1(474.5)327(474.5:4) |
| **Pilna knyga** | dangus.net |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Imperijos darymas |
| **Šalis** | Lietuva |
| **Kalba** | lietuvių |
| **Leidykla** | Vilniaus Universiteto leidykla |
| **Išleista** | 2003 m. |
| **Formatas** | Minkštais viršeliais |
| **Puslapių** | 76 |
| **ISBN:** | 9986195373 |
| **ISBN-13:** | 9789986195375 |
| **OCLC:** | 249100387 |

**Imperijos darymas** – Gintaro Beresnevičiaus knyga apie lietuvių tapatybę.

Pasak autoriaus, tai yra lietuviškos ideologijos metmenys XXI amžiuje. Raimundas Lopata knygą pavadino „puikia intelektualine provokacija". Darbas parašytas paprastu šmaikščiu stiliumi, jame keliamos LDK imperijos atkūrimo idėjos.

Gintaras Beresnevičius lietuvių tautą identifikuoja kaip Vyčio ir rūpintojėlio ženklais pažymėtą naciją, kurią lieja jėga ir kontempliacija, prilygstanti samurajų jėgai, tokiai, *kurios raumenys drasko drabužius ir šarvus, ir istorijos uždėtus antvilkčius.*

Pasak autoriaus, lietuviams maža Lietuvos, todėl lietuvių judrumas, karingumas, kariniai žygiai LDK laikais atskleidžia aktyvųjį lietuvių pradą, kurio nerealizavimas dabartiniais laikais varo lietuvius į depresiją (lietuvis tampa Rūpintojėliu), dejuojama dėl negatyvios dabarties, sąlygoja beprasmes muštynes kaimo diskotekose, neturint kur išlieti energijos; galų gale knygoje tai siejama ir su dideliu Lietuvos savižudybių skaičiumi.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

| **Eduardas Gasparaitis** |
| --- |
| Gimė | 1948 m. spalio 9 d. (74 metai)Anykščiuose |
| Sutuoktinis (-ė) | Audrutė |
| Vaikai | Eglė, Mindaugas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjunga,
* Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga

 |
|  |
| Alma mater | 1972 m. Vilniaus pedagoginis institutas |

**Eduardas Gasparaitis** (g. 1948 m. spalio 9 d. Anykščiuose) – Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1972 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą, Kauno technologijos universitete įgijo informatiko specialybę. Stažavosi Suomijos Ilmajokio institute, Edinburgo universitete Didžiojoje Britanijoje, Kijevo Žemės ūkio universitete.

1992–2008 m. Gruzdžių žemės ūkio mokyklos direktorius.

1988–1990 m. Gruzdžių Sąjūdžio iniciatyvinės grupės pirmininkas, Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų sąjungos, Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos Šiaulių rajono skyriaus narys.

1990–1994 m. Gruzdžių apylinkės tarybos narys ir 2003–2007 m. Šiaulių rajono savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Audrutė, vaikai Eglė, Mindaugas.
Koordinatės: 54°55′48″š. pl. 23°57′52″r. ilg.﻿ / ﻿54.9300°š. pl. 23.9644°r. ilg.﻿ / 54.9300; 23.9644


|  |
| --- |
| **Kauno Suzuki progimnazijos Šiaurės skyrius** |
| [[Vaizdas:{{{emblema}}}|Kauno Suzuki progimnazijos Šiaurės skyrius herbas|center|100px]] |
| Kauno Suzuki progimnazijos Šiaurės skyrius |
| **Adresas** | Kaunas |
| **Direktorius(-ė)** | Dėja Aukštkalnytė |
| **Mokinių skaičius** |  |
| **Įkūrimo data** | 1991 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** |  |

**Kauno Suzukio pradinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Šiaurės pr. 23, vykdžiusi pradinio ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 191824228. Dabar tai Kauno Suzuki progimnazijos skyrius.

Istorija
--------

1991 m. rugsėjo 1 d. Kauno miesto mero 1991 m. liepos 17 d. potvarkiu Nr. 1104 104-asis lopšelis-darželis reorganizuotas į 5-ąją pradinę mokyklą-darželį. Kauno miesto valdybos 1993 m. birželio 29 d. potvarkiu Nr. 828-v 1993 m. rugsėjo 1 d. buvo reorganizuota į „Vėtrungės" pagrindinę mokyklą. Kauno miesto valdybos 1997 m. birželio 24 d. sprendimu Nr. 481 1997 m. rugsėjo 1 d. Kauno „Vėtrungės" pagrindinė mokykla buvo reorganizuota į Kauno „Vėtrungės" pradinę mokyklą.

2010 m. Kauno „Vėtrungės" pradinė mokykla Kalniečiuose pervadinta į Kauno Suzukio pradinę mokyklą. 2021 m. ji reorganizuota į Kauno Suzuki progimnaziją, kuri įsikūrė Vilijampolėje. Kalniečiuose liko progimnazijos skyrius.

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2011-09-24 iš Wayback Machine projekto.
| **Amazona imperialis** |
| --- |
| Imperatoriškoji amazonė |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Papūginiai paukščiai  *( Psittaciformes)* |
| Šeima: | Papūginiai  *( Psittacidae)* |
| Gentis: | Amazonės  *( Amazona)* |
| Rūšis: | Imperatoriškoji amazonė  *( Amazona imperialis)* |

 |
| Binomas |
| ***Amazona imperialis***Richmond, 1899 |

**Imperatoriškoji amazonė** arba **Siserou** (*Amazona imperialis*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis, priklausantis amazonės (*Amazona*) papūgų genčiai. Ši papūga paskelbta nacionaliniu Dominikos paukščiu ir yra pavaizduota ant šios šalies vėliavos.

Paplitimas
----------

Šios rūšies papūgos gyvena kalnuotose vietovėse esančiuose miškuose ir yra randamos tik Karibų jūros regione, Dominikos saloje. Beveik visa rūšies populiacija susitelkusi aplink Djabloteno kalną esančiose miškuose, Morn Trua Pitono nacionaliniame parke. Dabartinė rūšies populiacija yra maždaug 250–350 paukščių.

Išvaizda
--------

Imperatoriškosios amazonės laikomos pačiomis didžiausiomis amazonės genties papūgomis. Suaugusios jos būna 45–50 cm ilgio ir sveria apie 800–900 g. Galva bei priekinė kūno dalis išmarginta tamsiai kaštonine bei violetine spalvomis. Nugara ir sparnai – žali, tačiau sparnų galai turi raudonus dryžius. Uodega tamsiai žalia, su raudonais, mėlynais dryžiais.

Gyvenimo būdas
--------------

Kaip ir daugelis amazonių rūšies papūgų, imperatoriškosios papūgos minta įvairiais vaisiais, sėklomis, riešutais. Gyvena po vieną arba poromis. Šios rūšies papūgos yra labai prieraišios ir susiradusios porą praleidžia su ja visą likusį gyvenimą. Lizdus suka nuo vasario iki balandžio. Patelė dažniausiai padeda 2 baltos spalvos kiaušinius ir peri juos apie 26–28 dienas. Paprastai išgyvena tik vienas jauniklis.

Ši papūga yra pripažinta nykstančia rūšimi bei įtraukta į tarptautinę raudonąją knygą.

Nuorodos
--------

* Imperatoriškosios papūgos Archyvuota kopija 2015-09-24 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
* Informacija apie Imperatoriškąsias papūgas Archyvuota kopija 2016-04-11 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)

  



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Imperatoriškoji amazonė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Mečislovas Valius** |
| --- |
| Gimė | 1916 m. sausio 13 d.Rutkos dvaro Sabališkių palivarkas Antnemunio valsčius, Alytaus apskritis |
| Mirė | 1996 m. gegužės 12 d. (80 metų)Kaunas |
|  |
| Veikla | mokslininkas |
| Sritis | zoologija |
|  |
| Išsilavinimas | aukštasis |
| Alma mater | Kauno Vytauto Didžiojo universitetas |

**Mečislovas Valius** (1916 m. sausio 13 d. Rutkos dvaro Sabališkių palivarkas, Antnemunio valsčius, Alytaus apskritis – 1996 m. gegužės 12 d. Kaunas) – Lietuvos mokslininkas, zoologas. Buvo Lietuvos ornitologų, Lietuvos gamtos apsaugos, Lietuvos hidrobiologų draugijų narys, Maskvos gamtos tyrinėtojų draugijos narys.

Biografija
----------

1933 m. baigė Alytaus gimnaziją, 1938 m. – Kauno Vytauto Didžiojo universiteto Matematikos-gamtos fakultetą, įgijo zoologo specialybę. 1939–1940 m. dirbo Lietuvos kariuomenės ginklavimo valdyboje. 1940–1941 m. dėstė Kauno universitete. 1942–1944 m. dirbo Vokietijoje „Dr. W.Schwabe vaistažolių fabrike", 1943–1944 m. tobulinosi Leipcigo universitete, 1944–1952 m. dėstė Vilniaus universitete. 1949 m. suteiktas pedagoninis docento laipsnis. Nuo 1946 m. iki 1959 m. dirbo LMA Biologijos institute, 1950–1953 m. buvo jo direktorius. Nuo 1959 m. buvo LMA Zoologijos ir parazitologijos instituto mokslinis bendradarbis, 1973–1974 m. – Ornitologijos laboratorijos vedėjas, 1976–1989 m. vyresnysis mokslinis bendradarbis. 1992–1992 m. – Ekologijos instituto vyriausias mokslinis bendradarbis.

Mokslinė veikla
---------------

1948 m. VU Gamtos mokslų fakultete apgynė biologijos mokslų kandidato disertaciją "Metelių ežero krašto *Pupillidae* šeimos sraigės, o 1966 m. tuometiniame Leningrade, I.Pavlovo fiziologijos institute, biologijos mokslų daktaro disertaciją „Gyvūnų veisimasis ir domestikacija (išorinių ir vidinių faktorių sąveika paukščių ir žinduolių veisimosi procesuose ryšium su jų domestikacija)". 1993 m. nostrifikuotas habilituotu daktaru (gamtos mokslai).

Publikacijos
------------

Vienas ir su kitais autoriaus parašė tokius leidinius:

* „Lietuvos vandenų ir pelkių paukščiai" (1960 m.)
* „Žuvinto rezervatas" (1968 m. rusų klaba)
* „Paukščių ir žinduolių gyvenimo periodinių reiškinių ekologinė adaptacija jų sinantropizacijos ir veisimo nelaisvėje sąlygomis" (1990 m. rusų kalba)
* „Lietuvos fauna. Paukščiai" (1990 m.)
* „Žuvinto rezervatas" (1993 m. rusų kalba)

Paskelbė apie 100 mokslinių ir populiarių straipsnių. Tęstinio straipsnių rinkinio „Lietuvos TSR paukščių ekologija" (1976–1987, 4 knygos, rusų kalba) redaktorius ir vienas iš autorių.

Šaltiniai
---------

* Arnastauskienė Tamara, Jakimavičius Algimantas. Lietuvos zoologai XVIII–XX a. Ekologijos institutas: Vilnius, 1997. ISBN 9986-443-11-3.
|  Džaravai |
| --- |
| Gyventojų skaičius | ~380–400 |
| Populiacija šalyse | Indijos vėliava Indija (Andamanų salos) |
| Kalba (-os) | džaravų |
| Religijos | prigimtinė (andamaniečių mitologija) |
| Giminingos etninės grupės | kiti andamaniečiai, ypač ongiai |

**Džaravai** (*Järawa, Jarwa* – iš akabėjų k. „svetimi", sav. *Aong*) – andamaniečių tauta, dabar gyvenanti Didžiojo Andamano salų spiečiuje, Vidurinio Andamano ir Pietų Anamano salų vakarinėje pakrantėje (Andamanų ir Nikobarų salos, Indija). Tikslus skaičius nežinomas (spėjama ~380–400 žmonių). Vartoja džaravų kalbą, priskiriamą atskirai ongų (pietų andamaniečių) kalbų šeimai. Kaip ir kiti andamaniečiai, Indijoje laikomi „adivasiais".

Iki XVIII–XIX a. kai britai, o vėliau ir indai ėmėsi kolonizuoti Andamanų, apie džaravus nieko nežinoma. Gali būti, kad džaravai ir nūnai išnykę džangiliai kadaise sudarė bendrą tautą, nes džaravai tarsi laiko džangilius savo protėviais. Iki XIX a. džaravai gyveno Pietų Andamane ir aplinkinėse salelėse, tačiau dėl ligų, alkoholizmo, narkotikų vartojimo sparčiai nykstant šiaurės andamaniečiams, džaravai palaipsniui persikėlė į šių žemes. Ilgą laiką džaravai laikėsi visiškoje atskirtyje nuo likusio pasaulio, atėjūnus pasitikdavo ginklais. XX a. VIII dešimtmetyje pro džaravų gyvenamas džiungles buvo nutiestas plentas. Palaipsniui džaravai ėmė rodytis šalia plento ir aplinkinėse gyvenvietėse (ypač nuo 1997 m.). Vietos valdžia formaliai siekė riboti džaravų ir aplinkinių ryšius visų pirma dėl pavojaus imuniteto neturinčių čiabuvių sveikatai, tačiau XXI a. pr. ryšiai dar labiau padažnėjo, kelionė po džaravų žemes tapo turistine atrakcija: džaravai (ypač vaikai, moterys) įgudo stovėti pakelėse ir prašyti saldumynų, maisto, įninka į alkoholį, tabaką, betelį, tampa žagintojų aukomis.

Džaravai gyvena klajokliškai, medžioja laukines kiaules, driežus, gaudo žuvis, kitus jūrų gyvūnus. Naudoja lankus ir strėles, vėliau pradėjo medžioklei naudoti šunis. Rankioja vaisius, šakniagumbius, medų. Seniau naudojo tik akmeninius ir kaulinius įnagius, dabar įsigyja metalinių.

Šaltiniai
---------

1. ↑  M. V. Portman. *Notes on the Languages of the South Andaman Group of Tribes*. Office of the superintendent of government printing, India, 1898.
2. ↑  Chamberlain, Gethin (7 January 2012). „Andaman Islands tribe threatened by lure of mass tourism". *The Guardian*. London.

Nuorodos
--------

* „Survival International" puslapis apie džaravus
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **José Ortega y Gasset** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1883 m. gegužės 9 d.Madridas, Ispanija |
| Mirė | 1955 m. spalio 18 d. (72 metai)Madridas, Ispanija |
|  |
| Veikla | filosofas, rašytojas |
|  |
| Žinomas (-a) už | „Masių sukilimas" |
|  |
|  **Vikiteka** | José Ortega y Gasset |

**Chose Ortega I Gasetas** (isp. *José Ortega y Gasset*; 1883 m. gegužės 9 d. – 1955 m. spalio 18 d.) – XX a. ispanų liberalas, filosofas ir eseistas, vienas žymiausių to laikmečio intelektualų Ispanijoje. Studijavo Ispanijoje ir Vokietijoje, daug keliavo po Lotynų Ameriką. Kartu su F. Nietzsche buvo vienas iš perspektyvizmo šalininkų.

1930 m. filosofas José Ortega y Gasset tapo Ispanijos Konstitucinės Asamblėjos nariu – čia jis dėjo visas pastangas, kad būtų įkurta laisva liberali Respublika. Žlugus Respublikai ir generolui Francisco Franco atėjus į valdžią, 1936 m. José Ortega y Gasset paliko šalį, pradžioje išvyko į Prancūziją, vėliau – į Argentiną ir Portugaliją. Į Ispaniją grįžo tik prieš pat mirtį. 1929 m. jis išleido savo garsiausią knygą *La rebelión de las masas* („Masių sukilimas").

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***José Ortega y Gasset***
**Implikatūra** (angl. *implicature*) – pragmatikoje išvada ar jų seka, kurias kalbančiojo nuomone, turėtų padaryti besiklausantis,[1] arba veiksmas, kuriuo šios išvados nurodomos.[2] Implikatūros terminą pasiūlė Polas Graisas.[1]

Pokalbio arba nekonvencinė implikatūra pasireiškia, kai implikatūra neįeina į įprastinę sakinio prasmę.[2] Kitokia, konvencinė, implikatūra įeina į įprastinę sakinio prasmę.[2]

Stenfordo filosofijos enciklopedija kaip pokalbio implikatūros pavyzdį pateikia pokalbį „Ar eisi į Pauliaus vakarėlį?" – „Turiu dirbti.", kuriame pasakytas atsakymas implikuoja, kad atsakymas į klausimą yra „ne", nors taip ir nebuvo tiesiai pasakyta.[2] Kaip konvencinės implikatūros pavyzdį ta pati enciklopedija pateikia sakinį „Džil yra anglė, tad drąsi.", kuris implikuoja „Džil drąsa seka iš jos buvimo angle.".[2]

Polas Graisas pokalbio implikatūrą siejo su savo pokalbio taisyklėmis ir bendradarbiavimo principu.[2] Formaliai pokalbio implikatūra paprastai ir apibrėžiama pasiremiant jais.[2] Pagal tokį apibrėžimą, kalbėtojas S (angl. *speaker*) kalbėdamas klausytojui H (angl. *hearer*) nekonvenciškai implikuoja p, kai galioja trys sąlygos:[2]

1. Preziumuojama, kad S laikosi bendradarbiavimo principo.
2. Prielaida, kad S tiki, jog p, yra būtina tam, kad tai, ką pasakė S, būtų suderinama su bendradarbiavimo principu.
3. S tiki (ir tikisi, kad H tiki, jog S tiki), kad H gali nustatyti, jog antroji sąlyga yra teisinga.

Išnašos
-------

1. 1 2  Danguolė Satkauskaitė „Lingvistinė pragmatika", Kaunas, 2011, ISBN 978-9955-634-17-1, 30 psl.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Wayne Davis, "Implicature", The Stanford Encyclopedia of Philosophy (Fall 2014 Edition), Edward N. Zalta (ed.),
| **Chosė Marija Aznaras** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1953 m. vasario 25 d. (70 metų)Madridas |
| Tautybė | ispanas |
| Sutuoktinis (-ė) | Ana Botella |
|  |
| Veikla | Ispanų politikas |
| Pareigos | buvęs Ispanijos ministras pirmininkas |
|  |
| Alma mater | Madrido Kompultensės universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | José María Aznar |
| Parašas |
|  |

**Chosė Marija Aznaras** (isp. *José María Aznar López*, g. 1953 m. vasario 25 d. Madride) – ispanų politikas, Liaudies partijos garbės pirmininkas, buvęs Ispanijos ministras pirmininkas (1996–2004 m.).

Biografija
----------

Baigęs Madrido Kompultensės universitetą, dirbo mokesčių inspektoriumi. 1984 m. Aviloje išrinktas į Generalinius kortesus. 1987 m. tapo dešiniosios pakraipos „Liaudies aljanso" padalinio Kastilijoje ir Leono provincijoje pirmininku bei šios autonomijos vyriausybės vadovu.

1989 m. išrinktas Liaudies partijos (pervadinto „Liaudies aljanso") pirmininko pavaduotoju, o 1990 m. pirmininko poste pakeitė partijos įkūrėją M.Fragą. Po sėkmingų Liaudies partijai 1996 m. parlamento rinkimų, kartu su Konvergencijos ir sąjungos partija bei Baskų ir Kanarų partija suformavo vyriausybę ir 1996 m. gegužės 5 d. Ispanijos ministro pirmininko poste pakeitė ilgametį premjerą Felipę Gonsalesą.

Ch. M.Aznaro politika buvo vadinama neo-konservatyvia. Vyriausybė siekė ekonominio stabilumo, reformuoti mokesčių sistemą, sukurti profesionalią kariuomenę, mažinti valdymo aparatą, kovoti su korupcija, baskų separatizmu ir terorizmu.

Užsienio politikoje palaikė gerus santykius su JAV. Skatino politinius pertvarkymus Lotynų Amerikoje, ekonominius santykius su šio regiono šalimis.

2004 m. kovo 11 d. Madride buvo susprogdinti keli traukiniai, žuvo 191 žmogus. Ch. M.Aznaras dėl šio teroro akto iškart apkaltino baskų organizaciją ETA. Greitai paaiškėjo, kad tai islamistų išpuolis. Netrukus įvykusiuose parlamento rinkimuose Liaudies partija pralaimėjo socialistams.

Nuo 2010 m. Ch. M.Aznaras vadovauja tarptautinei organizacijai *Friends of Israel Initiative* („Izraelio draugų iniciatyva"), pasisakančiai už Izraelio legitimizaciją pasaulyje.

Papildoma informacija
---------------------

* 2007 m. Ch. M.Aznaras išleido epistoliarinio žanro knygą *Cartas a un joven español*, kurioje susirašinėjimo su išgalvotu jaunuoliu forma samprotauja apie laisvę, švietimą, šeimą, patriotizmą, o terorizmą vadina didžiausia grėsme šiuolaikinei Ispanijai.
* 2009 m. pasisakė už tai, kad Kubai būtų panaikintas ekonominis embargas.
* Ch. M.Aznaro žmona Ana Marija Botelja – teisininkė, šiuo metu yra Madrido miesto merė.

Šaltiniai
---------

1. ↑   (Friends of Israel Initiative inf.)
2. ↑  Dña. Ana Mª Botella Serrano Archyvuota kopija 2012-01-18 iš Wayback Machine projekto. (Madrido merijos inf.)


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Felipė Gonsalesas** | **Ispanijos ministras pirmininkas**1996 m. gegužės 4 d. - 2004 m. balandžio 14 d. | Po to:**Chose Luisas Zapatero** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| „Honesty" |
|  |
| Billy Joel singlas |
| iš albumo *52nd Street* |
| Išleistas | 1979 m. gegužę |
| Formatas | 7" |
| Įrašytas | 1978 m. |
| Žanras | Soft rokas • soul |
| Trukmė | 3:53 |
| Įrašų kompanija | Columbia |
| Autorius | Billy Joel |
| Prodiuseris | Phil Ramone |

**„Honesty"** – daina, kurią parašė amerikiečių atlikėjas ir dainų tekstų kūrėjas Billy Joel. „Columbia Records" leidėjų kompanija dainą iš albumo „52nd Street" išleido kaip singlą 1979 m. Prodiusavo Phil Ramone. „Honesty" nėra įtraukta į jokį Bilio JAV išleistą geriausių kūrinių rinkinį, išskyrus olandiškuose ir japoniškuose „Greatest Hits Volume 2" leidimuose. Daina sulaukė daugiausiai teigiamų vertinimų iš muzikos kritikų tiek dėl savo kompozicijos, tiek dėl žodžių. 

„Billboard Hot 100" sąraše užėmė 24-tą vietą, šitaip tapdama vienu iš trijų albumo „52nd Street" dainų, patekusių į Top 40. Prancūzijoje sulaukė geresnių rezultatų – ten užėmė 1-ą vietą. Japonijoje pardavus 100 000 singlo kopijų internete tapo auksiniu. Daina buvo grojama koncertuose kartu su Elton John, o vėliau ir Bryan Adams.

Reikšmė
-------

Tai pianino baladė apie žmonėms iš prigimties būdingą atvirumo stoką. Ji prasideda liūdnais pianino akordais. Dainoje keliama problema dėl žmonių neatvirumo vienas kitam net artimiausiuose santykiuose. Pasak Ken Bielen dainoje galima interpretuoti mintį ir taip, kad prašoma atvirumo ir sąžiningumo ne tik romantiškuose santykiuose, bet ir politine prasme.
**Imperfektas** (lot. *imperfectum* 'netobulas, nebaigtas') – daugybėje kalbų vartojamas veiksmažodžio laikas, reiškiantis nebaigtinį arba ilgai trunkantį būtąjį laiką. Lietuvių kalboje atitinka būtojo laiko eigos veikslo veiksmažodžius. Imperfektas taip pat turi drauge su kitu veiksmu vykstančio veiksmo reikšmę ir tam tikrose kalbose daug kitų papildomų reikšmių.

Imperfektas buvo vartojamas ne vienoje senojoje indoeuropiečių kalboje (senojoje graikų, lotynų, sanskrite, senojoje bažnytinėje slavų), semitų kalbose (senojoje hebrajų, gezo), o iš šiuolaikinių kalbų visų pirma vartojama romanų kalbose (prancūzų, italų ir kt.), taip pat slaviškose serbų-kroatų, bulgarų ir makedonų. Senojoje bažnytinėje slavų kalboje, senojoje rusų ir šiuolaikinėse bulgarų bei makedonų kalbose imperfektas turi ne tik eigos, bet ir (rečiau) įvykio veikslo reikšmę. Bulgarų kalboje viena iš imperfekto paskirčių – nurodyti besikartojantį (dažninį) veiksmą. Serbų-kroatų kalboje imperfektas vartojamas tik su eigos veikslo veiksmažodžiais. 

Terminas „imperfektas" kartais vartojamas kalbant apie vokiečių kalbos preteritą, tačiau turint omenyje, kad vokiečių kalboje nėra veikslų priešpriešos, dabar dažniau taikomas terminas „preteritas". Kalbant apie neindoeuropietiškas ir nesemitiškas kalbas, gramatikų aprašuose terminas „imperfektas" vartojamas rečiau arba turi šiek tiek kitą reikšmę, pavyzdžiui: suomių kalbos gramatikose terminas „imperfektas" vartojamas nurodant neapibrėžtoje praeityje įvykusio veiksmo laiko formas, tai yra semantiškai artimas aoristui.

Literatūra
----------

* „Имперфект". Энциклопедия Кругосвет. Универсальная научно-популярная энциклопедия.
* Маслов Ю.С. *Очерки по аспектологии.* Л. 1984
* Брой В. *Сопоставление славянского глагольного вида и вида романского типа (аорист: имперфект: перфект) на основе взаимодействия с лексикой.* – В кн.: Типология вида: проблемы, поиски, решения. М. 1998
* Плунгян В.А. *Общая морфология: введение в проблематику.* М. 2000
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Pažas** (pranc. *page*) – berniukas iš bajorų šeimos, tarnaująs kaip asmeninis bajoro ar didiko tarnas. Šios pareigos viduramžiais būdavo pakopa prieš tampant *ginklanešiu*, o vėliau – ir *riteriu*. Taigi, pažas viduramžiais būdavo lyg *ginklanešys mokinys*.

Berniukas pažu tapdavo būdamas 7-10 m. Jį paprastai perduodavo auklėti patyrusiam riteriui ar senjorui, kuris buvo giminaitis ar su kuriuo tėvai palaikė draugiškus ryšius. Pažai mokydavosi šaudyti iš lanko, svaidyti ietis, akmenis, bėgiodavo, mokydavosi imtynių ir jodinėti ir t. t. Taip pat jie atlikdavo ir tarnų pareigas – visur lydėdavo savo patroną ir žmoną, patarnaudavo prie stalo, perdavinėdavo paliepimus pilyje ar rūmuose ir kt. Taip jie iš vidaus studijuodavo rūmų ar pilies gyvenimą.
  
Taip pat pažus mokydavo riteriško elgesio, mandagumo, gyvenimo dvare tvarkos. Apie 7 metus išbuvęs pažu, būdamas 14 m. berniukas tapdavo ginklanešiu. Dar po 7 metų ginklanešystės, sulaukęs 21 metų (tai buvo laikoma pilnametyste), jis galėdavo tapti riteriu.

Berniukų siuntimas pažais į kitas šeimas buvo būdas palaikyti gerus ryšius su tomis šeimomis, taip pat patys pažai susipažindavo su įtakingais žmonėmis, kas vėliau praversdavo suaugusiame gyvenime.
| Imperion |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Travian Games GmbH |
| Leidėjas | Travian Games GmbH |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | {{{kompozitorius}}} |
| Išleidimo data | {{{išleidimo data}}} |
|
| Žanras (-ai) | MMO, naršyklinis strateginis žaidimas |
| Režimas | Kelių žaidėjų |
|
| Reitingai | visiems |
| **Platforma** | nepriklausoma platforma |
| Versija | 0.9 |
| Variklis | PHP |
| Reikalavimai | interneto prieiga, naršyklė |
| Platinimas | {{{media}}} |
|
| Licencija | Komercinė |
| Pirmtakas | {{{pirmtakas}}} |
| Kitos dalys | Travian |
|  |

**Imperion** yra naršyklinis žaidimas, priklausantis Vokietijos bendrovei „Travian Games GmbH". Iš esmės labai primena savo pirmtaką „Travian". Tačiau čia žaidimas vyksta kosmose, 2137 metais. Žaidėjas gali pasirinkti vieną iš trijų rasių – besiginančius titanus, agresyviuosius ksenus arba subalansuotus teraniečius. Žemėlapis yra paveldėtas iš „Travian", tačiau čia žaidėjai kolonizuoja ne gyvenvietes, o planetas.

Žaidimo eiga
------------

Pasirinkę gentį, žaidėjai turi nuspręsti, kurioje iš trijų galaktikų žais. Užsiregistravę vartotojai yra supažindinami su žaidimo pagrindais ir planetos išsidėstymu. Planetos viršuje jie turi statyti pastatus, o apatinėje planetos pusėje išgauti pagrindinius resursus – metalą, kristalus bei deuterį (titanams – tritį). Visi pastatai reikalauja tam tikro kiekio kiekvieno resurso. Pastatytas pastatas taip pat naudoja energiją, išgaunamą generatoriuose. Kai žaidėjai pastato civilinių arba karinių laivų gamyklas, jie gali skraidyti po galaktiką ir rinkti atliekas iš asteroidų ir kometų arba puldinėti aplinkinius žaidėjus. Tyrimų laboratorijoje žaidėjai atrakina naujus laivus ir patobulinimus, kurie paspartina augimą. Ambasados pagalba žaidėjai gali įstoti į aljansą arba sukurti savo.

### Vaizdai

Rasių išvaizda yra labai panaši į žaidimo „Starcraft" Terran'ų, Protoss'ų bei Zerg'ų rases.
Degtuko degimas irgi fenomenas, nors ir dažnai įvyksta kasdieninėje buityje.
**Fenomenas** (gr. φαινόμενον, „pasireiškiantis") – nepaprastas reiškinys, įvykis, faktas.[1] Fenomeno reiškiniai gali būti suprasti tam tikrais asmens pojūčiais bei protu. Imanuelis Kantas fenomeną pavadino reiškiniu, galinčiu įvykti panaudojus žmonių patirtį ir žinias. Būtent Kantas ir įvedė fenomeno sąvoką filosofijoje.

Fenomenai
---------

Gemologijoje dažnas fenomenas yra neįprastas avantiurino, labratorito, mėnulio akmens ir kitų brangakmenių spalvų žaismas.

Fizikinis fenomenalumas – visų objektų stebėjimas. Fenomenas gali būti erdvėlaikio, medžiagos bei energijos savybe. Pavyzdžiui, Izaokas Niutonas tyrinėjo Mėnulio orbitos fenomeną, o Galilėjas Galilėjus su švytuokle vykstančius reiškinius.[2]

Filosofijoje fenomenas yra prasminių žmogaus jausmų ir proto gairių suvokimas. Antonimas filosofijos fenomenui – noumenas.

Išnašos
-------

1. ↑   Iš šiuolaikinio aiškinamojo žodyno „Didžioji enciklopedija".
2. ↑   Iš Džeremio Bernsteino knygos „A Theory for Everything".

Vikicitatos 

Wikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Fenomenas***

Vikižodynas
Czech Airlines ČSA, České aerolinie|  |
| 

| IATA**OK** | ICAO**CSA** | Šaukinys**CSA-LINES** |
| --- | --- | --- |

 |
| Įkurta | 1923 m. |
| Pagrindinis oro uostas | Prahos Ružynės oro uostas |
| Antriniai oro uostai | Karlovy Vary, Bratislava |
| Aljansas | SkyTeam |
| Lėktuvų skaičius | 34 (+6 užsakyti) |
| Maršrutai | 63 |
| Šūkis | "Po namų dangumi" |
| Būstinė | Praha, Čekija Čekija |
| Vadovybė | Radomiras Lašakas |
| Tinklalapis | www.czechairlines |

Czech Airlines būstinė
Kyla ČSA lėktuvas ATR 72-202 Prahoje, 2006 m.
**Czech Airlines**, **ČSA** (ček. *České aerolinie*) – Čekijos nacionalinė oro linijų bendrovė, kurios pagrindinis oro uostas yra Ružynės oro uostas Prahoje. Bendrovės vadovas – Radomiras Lašakas. Ji skraidina 63 kryptimis į 41 šalį, įskaitant pagrindinius miestus bei tranzito punktus Europoje, Artimuosiuose Rytuosse, Šiaurės Amerikoje ir Azijoje. Bendrovė taip pat vykdo užsakomuosius skrydžius ir teikia krovinių gabenimo paslaugas. Dalis bilietų parduodama per dukterinę įmonę Click4Sky. 2006  m. aptarnauta 5,5 mln. o 2007 m. – 5,6 mln. keleivių. Bendrovė priklauso SkyTeam oro linijų aljansui.

Istorija
--------

Bendrovės ankstesnis logotipas
ČSA įkurta 1923 m. spalio 6 d. Po 23 dienų pirmasis skrydis vyko tarp Prahos ir Bratislavos. Daugiausia įmonė vykdė vidaus ir tarptautinius skrydžius iš Prahos į Bratislavą ir Zagrebą. Prasidėjus vokiečių okupacijai, 1939 m. CSA plėtra buvo nutraukta.

Boeing 737–400 naujomis Czech Airlines spalvomis
ČSA Tu-104 OK-LDA, 1958. Šis lėktuvas laikomas Prahos aviacijos muziejuje
Po Čekoslovakijos pasidalijimo 1995 m. gegužę oro linijų bendrovė priėmė savo dabartinį vardą. 2000 m. spalio 18 d. ČSA tapo pilnaverte nare SkyTeam aljanse.

ČSA dirba 5440 darbuotojų.

Kryptys
-------

ČSA skraidina 63 maršrutais iš Prahos, įskaitant vidaus maršrutus į Brno, Ostravą, Karlovi Varus bei maršrutus iš Slovakijos miestų Košicės, Žilinos, Bratislavos.

Flotilė
-------

2011 m. vasarį d. vidutinis ČSA aviacijos parko amžius buvo 10,1 metų.
2011 m. gegužės 17 d. ČSA turėjo šiuos orlaivius:


**CSA Czech Airlines flotilė**| Lėktuvas | Kiekis | Užsakymai | Keleiviai | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | Y | Iš viso |
| Airbus A319-100 | 9 | 6 | 14 | 114 | 128 |  |
| Airbus A320-200 | 8 | — | 812 | 150144 | 158156 |  |
| Airbus A321-200 | 2 | — | 52 | 154 | 206 | Išnuomota |
| ATR 42-500 | 7 | — | 0 | 46 | 46 | Išnuomota iš *Air Contractors*OK-JFL nudažyta SkyTeam spalvomis |
| Boeing 737–500 | 8 | — | 12 | 90 | 102 |  |
| Iš viso | 34 | 6 |  |  |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Czech Airlines** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

* ČSA tinklalapis
* Apie Czech Airlines Group atstovybę Lietuvoje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Josvainių herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 2006-07-19* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas 1792-03-29* |
|  |
| Ž • A • R |

**Josvainių herbas** – Josvainių miestelio heraldinis simbolis.

Aprašas
-------

Skydo sidabriniame lauke žalia papėde atgal jojantis šarvuotas raitelis sidabriniais šarvais su raudona perpete ant raudono žirgo, rankoje laikantis sidabrinį falčioną auksiniu efesu su lankeliu. Šalmas papuoštas stilizuotomis stručio plunksnomis, dvi auksinės, dvi mėlynos, balnas – mėlynas.

Istorija
--------

Pirmasis Josvainių herbas patvirtintas 1792 m. kovo 29 d. Stanislovo Augusto, kuris privilegijoje rašė:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Privilegijos prašė Žemaitijos kunigaikštystės Josvainių miesto kilmingųjų: burmistro, vaito, tarėjų, suolininkų, taip pat visų miesto gyventojų vardu Ponų taryba ir kiti aukšti valdovo pareigūnai. <...> Šarvuotas riteris ant žirgo, laikantis kalaviją, suteikiamas Josvainių miesto pasididžiavimui.  *Stanislovas Augustas, 1792 m.*  |  |

Atkuriant herbą Heraldikos komisija rekomendavo atsisakyti kai kurių smulkių ir nereikšmingų detalių, dabartinei heraldikai nebūdingų atspalvių. Etaloną sukūrė Rolandas Rimkūnas. Dabartinis herbas patvirtintas 2006 m. liepos 19 d. Prezidento dekretu Nr. 686.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Vulpes zerda** |
| --- |
| Fenekas (Vulpes zerda)Fenekas (*Vulpes zerda*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai  *( Carnivora)* |
| Šeima: | Šuniniai  *( Canidae)* |
| Triba: | Lapės  *( Vulpini)* |
| Gentis: | Lapės  *( Vulpes)* |
| Rūšis: | Fenekas  *( Vulpes zerda)* |

 |
| Binomas |
| ***Vulpes zerda***Zimmermann, 1780 |
| PaplitimasPaplitimas |

**Fenekas** (*Vulpes zerda*) – mažiausias šuninių (*Canidae*) šeimos žinduolis. Sveria 0,68-1,6 kg. Iš kitų lapių išsiskiria itin didelėmis ausimis. Kailiukas kreminės spalvos, uodegos galas tamsus. Kojų padai apaugę plaukais, todėl lengvai gali vaikščioti biriu ir karštu smėliu. Fenekai aktyvūs naktį. Maitinasi graužikais, kiaušiniais, vabzdžiais, driežais, vaisiais, sėklomis. Skirtingai nei kitos lapės, gyvena grupėmis iki 10 individų. Gyvena urvuose, kuriuos išsikasa kiekvienas narys. Gimdo 2-5 jauniklius, kurie 2 mėnesius praleidžia guolyje. Po 11 mėnesių subręsta. Paplitęs Šiaurės Afrikoje ir Vakarų Azijoje. 

Ausų kaušeliai dideli, čia daug kraujagyslių. Jose cirkuliojantis kraujas į aplinką atiduoda šilumą ir atvėsina kūną. Dieną praleidžia urve. Naktį, kai karštis atlėgsta, išlenda medžioti. Gali negerti kelis mėnesius, pakanka vandens, kurį gauna iš suėsto maisto. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Fenekas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Fenlandas*Fenland* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė |
| **Šalis** | Anglija Anglija |
| **Regionas** | Rytų Anglija |
| **Grafystė** | Kembridžšyras |
| **Administracinis centras** | Marčas |
| **Įkūrimo data** | 1974 m. balandžio 1 d. |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 100 200 |
| **Plotas** | 180 km² |
| **Tankumas** (2016) | 557 žm./km² |

**Fenlandas** (angl. *Fenland*) – administracinis rajonas Kembirdžšyro grafystėje, Rytų Anglijos regione. Administracinis centras – Marčas, didžiausia gyvenvietė – Visbičas.

Visos rajono pagrindinės gyvenvietės (Čaterisas, Marčas, Visbičas, Vitlesis) turi istorinio prekybinio miestelio statusą. Visbiče veikia regioninis Visbičo ir Fenlando muziejus.

Rajonas išsiskiria dideliu imigrantų iš Pietų ir Rytų Europos skaičiumi. Vietinė valdžia leidžia informacinių pranešimų vertimus lietuvių, latvių, lenkų, rusų, portugalų kalbomis.

* Daugiakalbis gatvės ženklas su anglų, lietuvių, rusų ir lenkų kalbomis.Daugiakalbis gatvės ženklas su anglų, lietuvių, rusų ir lenkų kalbomis.

Istorija
--------

Fenlando rajonas įkurtas 1974 m. balandžio 1 d. sujungus šešis istorinius rajonus: Visbičo miestelio, Visbičo kaimiškąjį, Čateriso, Marčo, Vitlesio ir Šiaurės Vitčfordo kaimiškąjį rajonus.

Fenlando vardas suteiktas nuo čia plytinčių Fenlando pelkynų.

Ekonomika
---------

Rajone daugiausiai plėtojamas žemės ūkis ir su juo susijusi pramonė. Taip pat plėtojama plytų gamybos pramonė.

Rajonas neturi priėjimo prie jūros, bet vietinėse upėse vystoma laivyba. Svarbiausias upių uostas - Visbičo uostas, kuris įsikūręs ant Nino upės ir plėtoja prekybą su Pietų Europa ir Baltijos šalimis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ką reikia dėti į atliekų dėžes? (Lithuanian) Archyvuota kopija 2017-10-19 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKembridžšyras |
| --- |
|  |
| Miestai | 
Piterboras · Kembridžas |  |
|  |
| Hantingdonšyras | 
Bramptonas · Godmančesteris · Hantingdonas · Jakslis · Ramsis · Sent Aivsas · Sent Nitsas · Sotris |
|  |
| Fenlandas | 
Čaterisas · Marčas · Visbičas · Vitlesis |
|  |
| Pietų Kembridžšyras | 
Histonas · Kembornas · Kotnamas · Lintonas · Melburnas · Vaterbičas |
|  |
| Rytų Kembridžšyras | 
Bervelis · Ilis · Litlportas · Sohamas |
|  |
| Upės | 
Didysis Uzas · Ninas · Staueris · Velandas |

 |