|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį biografinį straipsnį reikėtų sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, prašome sutvarkyti šį straipsnį. Tik tada bus galima ištrinti šį pranešimą.Priežastys, dėl kurių straipsnis laikomas nesutvarkytu, aiškinamos straipsnyje Nesutvarkyti straipsniai.  |


| **Povilas Šidlauskas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1890 m. spalio 15 d.Puknioniai, Linkuvos valsčius |
| Mirė | 1973 m. gegužės 22 d. (82 metai)Kulautuva |
| Tėvas | Julijonas Šidlauskas |
| Motina | Emilija Rudytė |

**Povilas Šidlauskas** (1890 m. spalio 15 d. Puknionių kaime, Linkuvos valsčiuje – 1973 m. gegužės 22 d. Kulautuvoje) – lietuvių katalikų kunigas, kanauninkas, prelatas.

Biografija
----------

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Gimė valstiečių šeimoje. Mokėsi Linkuvos pradinėje mokykloje, vėliau Vitebske. 1911-1916 m. studijavo Kauno kunigų seminarijoje, įšventintas į kunigus Petrapilio Švč. Mergelės Marijos Dangun Ėmimo bažnyčioje 1916 m. gegužės 22 d. Šventimus suteikė vyskupas Pranciškus Karevičius. 1915-1918 m. gyveno Vitebske. 1918-1921 m. tarnavo vikaru Tauragėje, 1921-1922 m. Viduklėje. 1922-1924 buvo Jurbarko „Saulės" progimnazijos kapelionas. 1924-1926 m. studijavo Lietuvos universiteto teologijos-filosofijos fakultete Kaune ir įgijo Kanonų Teisės licenciato laipsnį. 

1926 m. įsteigus Panevėžio vyskupiją, 1926-1931 m. ėjo vyskupijos kurijos kanclerio pareigas, 1928 m. buvo paskirtas Kapitulos kanauninku ir atliko įvairias pareigas Panevėžio vyskupijos kurijoje: vyskupo sekretoriaus, viceoficiolo, tribunolo teisėjo ir kt. 1932-1944 m. Panevėžio Kristaus Karaliaus katedros klebonas, nuo 1933 m. Panevėžio Vincento Pauliečio draugijos pirmininkas, nuo 1937 m. birželio 10 d. Panevėžio šv. Zitos draugijos pirmininkas.

Nuo 1937 m. būdamas Panevėžio Kristaus Karaliaus katedros klebonu, pirmininkavo Berčiūnų bažnyčios statybos komitetui, o 1938-1944 m. daug rūpesčio ir pastangų įdėjo Berčiūnų Jėzaus Širdies bažnyčios statybai. Pašventinta, tačiau iki galo neužbaigta bažnyčia 1957 m. buvo sovietų susprogdinta. Paminklinė Berčiūnų bažnyčia buvo statoma kaip padėka dėl Panevėžio išlaisvinimo iš komunizmo tironijos ir kaip šventa pagarba dėl šios laisvės kritusiems, tremtiniams ir kitoms komunizmo aukoms. 

1945-1950 m. Lampėdžių bažnyčios administratorius. Sovietų valdžios areštuotas 1950 m. birželio 29 d, tų pačių metų gruodžio 30 d. nuteistas 10 metų katorgos, konfiskuotas visas jo turtas. Kalėjo Jerceve, Konošos, Archangelsko srityje. Iš Sibiro lagerių grįžo 1954 m. ir iki 1962 m. dirbo pastoracinį darbą prie Panevėžio katedros. 

Kai sovietinė valdžia nušalino Panevėžio vyskupijos valdytoją vyskupą Julijoną Steponavičių, 1961 m. Šventasis Sostas P. Šidlauską paskyrė šios vyskupijos Apaštališkuoju administratoriumi. Tačiau valdžia neleido jam eiti pareigų ir 1962 m. ištrėmė už vyskupijos ribų į Kaišiadorių vyskupiją, Merkinę altaristu, o 1969 m. į Kulautuvą. 

Palaidotas Panevėžio Kristaus Karaliaus Katedros kapinėse.

| Romos katalikų bažnyčios vadovai |
| --- |
| Prieš tai:**Julijonas Steponavičius** |  **Panevėžio vyskupas**1961 | Po to:**Povilas Bakšys** |