| Latakijaarab. اللَاذِقِيَّة ‎ |
| --- |
| *Miesto centras* |
|  |
| 

LatakijaLatakija

35°31′0″ š. pl. 35°47′0″ r. ilg.﻿ / ﻿35.51667°š. pl. 35.78333°r. ilg.﻿ / 35.51667; 35.78333﻿ (Latakija)Koordinatės: 35°31′0″ š. pl. 35°47′0″ r. ilg.﻿ / ﻿35.51667°š. pl. 35.78333°r. ilg.﻿ / 35.51667; 35.78333﻿ (Latakija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Sirijos vėliava Sirija |
| **Muchafaza** | Latakijos gubernija |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 650 558  |
| **Plotas** | 58 km² |
| **Tankumas** (2009) | 11 217 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Latakija |

**Latakija** (arab. اللَاذِقِيَّة = *Al-Ladhiqiyah*) – miestas šiaurės vakarų Sirijoje, uostamiestis Viduržemio jūros pakrantėje; muchafazos centras.

Tai svarbiausias Sirijos prekybinis ir žvejybinis uostas. Per jį eksportuojama nafta ir jos produktai (asfaltas, bitumas), medvilnė, javai, tabakas, vaisiai. Eina geležinkelis ir Alepą, plentai į Alepą, Homsą ir Beirutą. Veikia tarptautinis Bassel Al-Assad oro uostas. Nutiestas naftotiekis iš Homso ir Irako.

Naftos perdirbimo, laivų remonto, cemento, tekstilės, siuvimo, elektrotechnikos, maisto (žuvų apdorojimo, aliejaus, tabako) pramonė. Veikia karinė jūrų bazė. Apylinkėse išgaunamas asfaltas ir bitumas. Yra balneologijos kurortas, Latakijos universitetas (įkurtas 1971 m.), muziejus.

Latakija yra kultūrinis Sirijos alavitų centras (tiesa, dauguma jų gyvena aplinkiniuose kaimuose). Yra nemažai Sirijos krikščionių bei graikų ortodoksų. Netoliese yra senovinio Ugarito miesto liekanos. Pačioje Latakijoje yra romėnų pastatų liekanų, XIII a. mečetė.

* Sirijos katalikų bažnyčiaSirijos katalikų bažnyčia
* Romėnų trumfo arkaRomėnų trumfo arka
* SenamiestisSenamiestis

Istorija
--------

Nuo 4 tūkstantmečio pr. m. e. dabartinės Latakijos vietoje buvo finikiečių miestas **Ramita**. 2 tūkstantmetyje pr. m. e. jis tapo Ugarito valstybės dalimi, vėliau priklausė Asirijai, Babilonijai, Persijai.

Po Isės mūšio (333 m. pr. m. e.) miestą užėmė Aleksandras Makedonietis. 327 m. pr. m. e. pavadintas **Laodikėja** (sen. gr. Λαοδικεία) Seleuko I Nikaloro motinos garbei. Šis miestas tapo vienu svarbiausių Seleukidų valstybės centrų ir Antiochijos uostų. Laodikėja buvo rytų-vakarų prekybos centras, vyko prekyba net su Indija. Nuo 64 m. pr. m. e. priklausė Romai, nuo II a. tapo Sirijos provincijos administraciniu centru. 395 m. atiteko Bizantijai. Laodikėja buvo sugriauta žemės drebėjimų 494 ir 555 m. Atstatyta imperatorius Justiniano laikais.

Vėliau miestas ir toliau nuolat keitė šeimininkus: 638 m. Laodikėją užėmė arabai, 1097 m. – kryžininkai, 1188 m. – Saladinas. 1516–1918 m. priklausė Osmanų imperijai, 1920–1943 m. – Prancūzijos Sirijos mandatinei teritorijai. Prancūzijai valdant miestas imtas vadinti Latakija, 1923–1936 m. buvo Prancūzijai pavaldžios Alavitų valstybės sostinė. Jom Kipuro karo metu, 1973 m. spalio 7 d. netoliese jūroje įvyko Latakijos mūšis tarp Izraelio ir Sirijos laivynų.

Sportas
-------

* Hutteen SC (futbolo klubas);
* Tishreen SC (futbolo klubas);
* Latakijos miesto stadionas; talpa 32 tūkst. žiūrovų;
* Al-Assad stadionas; talpa 28 tūkst. žiūrovų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Latakija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 556 psl.