recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Medžio apdirbimas lentpjūvėje
Buvusi Dotnuvos lentpjūvė
**Lentpjūvė** – rąstų pjovimo į lentas, tašus, ruošinius įmonė arba miško pramonės įmonės padalinys. Paprastai dviaukštė. Pirmame aukšte būna pjovimo staklių pamatai, varikliai, antrinės medienos kapotuvas, sijotuvas, dezintegratorius, susmulkintos medienos transporteriai. Visi technologiniai procesai mechanizuoti, dažnai ir automatizuoti. Rąstai pjaustomi ištisiniu arba tašiniu būdu. Gamina medžio produktus statybai, namų ūkiui. Patalpos – cechas, angaras (jame laikomos medienos atsargos, įrengimai, pvz. obliavimo staklės). Prie lentpjūvių būna rąstų ir pjautos medienos sandėliai, taros cechai, antrinės medienos bunkerių galerija. Lentpjūvės įrengiamos prie miškų masyvų, vandens kelių, geležinkelių. Pirmosios atsirado XIV amžiuje Vakarų Europoje (Vokietjoje), Lietuvoje - XVI, Rusijoje - XVII a. Nuo XX a. pradžios veikianti Saugų malūnas-lentpjūvė paskelbta inžineriniu paminklu.

Veikla
------

Pagrindinė daugumos lentpjūvių veikla – įvairių rūšių viengubo pjovimo lentų ruošimas, obliavimas, kitos paslaugos. Ruošiniai gali būti gaminami, perkami (tiek šalies viduje, tiek ir importuojami). Lentpjūvėje jie gali būti papildomai frezuojami, apdirbami (pvz. padaromos reikiamos skylės ruošiniuose), supakuojami ir paruošiami ir gabenami užsakovui arba gaminių platintojui, prekybos tarpininkui. Gali būti teikiamos tiek bendrosios lentpjūvystės paslaugos, tiek ir specializuotos. Lietuvoje yra lentpjūvių, specifinėse nišose užimančių dominuojančią padėtį regione (pvz. Lekėčiuose (Šakių rajonas) įsikūrusios lentpjūvės grimzdai 2000 m. užėmė beveik 60 % Europos rinkos).

Lentpjūvės darbuotojai taip pat gali padėti įvairiais medienos ruošimo klausimais, pakonsultuoti, parinkti tinkamiausias medžiagas įvairiems objektams (pvz. kai statomas namas, stogas, tvora, pavėsinė etc.).

Produkcija
----------

Pagrindinė produkcija (pagal medienos rūšis):

* Statybinė mediena (pvz. pušis, eglė): gegnės, mūrlotai, stygos, grebėstai, statramsčiai
* Kalibruota mediena
* Vidaus dailylentės (pušis, eglė, koreliška eglė, juodalksnis, drebulė)
* Lauko dailylentė (pušis, eglė, koreliška eglė)
* Pirtys, jų reikmenys (gultai, dailylentė, tešeliai)
* Durys, laiptų pakopos, palangės
* kiti gaminiai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Lentpjūvė*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, VI t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1980. T.VI: Kombinacija-Lietuvos, 471 psl.
2. ↑  Lentpjūvė dirba žvejams Archyvuota kopija 2013-11-12 iš Wayback Machine projekto. (2001 02 22, V, Nr. 37, Marijampolės apskritis, 12 p.)
**Karlīna Miksone**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Karlīna Miksone |
| Gimimo data | 2000 m. kovo 21 d. (23 metai) |
| Gimimo vieta | Nyca, Latvija |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | saugė |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2015–2018  2019  2020  2021 | Latvija FS Liepāja  Latvija Dinamo  Islandija ÍBV  Lietuva FC Gintra | 0? 0(?)0? 0(?)15 0(5)10 0(7) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 20??– | Latvija Latvija | 0? 0(?) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2021 m. rugpjūčio 21 d..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys ?. |

**Karlyna Miksonė** (*Karlīna Miksone*, g. 2000 m. kovo 21 d. Nycoje) – latvių futbolininkė, žaidusi Šiaulių „Gintroje".

Karjera
-------

Futbolą pradėjo žaisti gimtinėje. Rungtyniavo įvairiose Latvijos ekipose.

### „Liepojos" klubas

2015, 2016, 2017 ir 2018 m. žaidė FS Liepāja. 

### Rygos „Dinamo"

2019 m. žaidė Rygos „Dinamo" klube.

### Islandija

2020 m. atstovavo islandų ÍBV klubo moterų ekipai. Úrvalsdeild kvenna pirmenybėse ekipa liko aštuntoje vietoje.

### FC Gintra

2021 m. atstovavo „Gintros" klubui. Sezono pradžioje pasirodė pranešimai apie Latvijos futbolo žvaigždę, kuri žais „Gintros" klube.

2021 m. rugpjūčio pabaigoje pranešta, kad Šiaulių „Gintros" klubą palieka dvi latvės – Anastasija Ročāne ir Karlina Miksone.

**Karlina Miksone** atstovavo Šiaulių „Gintros" klubui pusę sezono. Moterų A lygoje sužaidė 10 rungtynių ir pelnė septynis įvarčius.

Statistika
----------

A lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **2021** | **Šiaulių „Gintra"** | 10 | 7 | **@** |

Spalvų reikšmės: 

     Ekipa žaidė A lygoje;

Rinktinės
---------

Savo laiku atstovavo Latvijos WU-17 ir WU-19 jaunimo rinktinėms. 

Buvo kviečiama į Latvijos nacionalinę moterų rinktinę.

2023 m. balandžio 10 d. Sofijoje (Bulgarija) įvykusiose rungtynėse prieš Lietuvą pasižymėjo pelnydama įvartį.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  respublika.lt: Gintros naujokė
3. ↑  liepajniekiem.lv: sports
4. ↑  sportas.lt naujienos: latvės palieka Gintrą
5. ↑  2021 m. sezonas lietuvosfutbolas.lt
6. ↑
7. ↑
8. ↑

Nuorodos
--------

* gintra.lt svetainė
* SOCCERWAY
* lff.lv oficiali svetainė
* SOFASCORE
* Globalsportsarchive
* worldfootball.net
* lietuvosfutbolas.lt
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

*Nissan Sunny California* hečbekas
**Hečbekas** – Europoje populiarus lengvojo automobilio kėbulo tipas. Tai keleivinis automobilis su sėdynėmis dviejose eilėse. Nuo sedanų skiriasi tuo, kad automobilio galinis stiklas atsidaro kartu su bagažine ir kad automobilio stogas tolygiai žemėja link bagažinės pabaigos arba netoli jos.

Žodis *hečbekas* (angl. *hatchback*) reiškia 'atsidarantis galas'. Automobilio su hečbeko kėbulu salonas vientisas su bagažine. Plačiai atsidarantis bagažinės dangtis leidžia pakrauti daiktus. Sulanksčius galinę sėdynę net nedidelio automobilio bagažo skyrius įspūdingai padidėja. Trumpa galinė dalis leidžia lengviau manevruoti transporto grūstyse.

Tačiau hečbeko keleiviai turi susitaikyti su bagažo kaimynyste (triukšmas, kvapai ir kt.). Be to, daugumos hečbekų galinis langas aptaškomas vandeniu bei purvu, esant šlapiam orui jį nuolat tenka plauti bei valyti.

Atskira hečbeko atmaina – *liftbekas* ('pakeliamas galas'), labiau paplitęs tarp didesnių automobilių. Liftbekų bagažinės dangtis atsidaro kartu su galiniu stiklu, bet savo forma šie automobiliai labiau panašūs į sedanus. Toks sprendimas suteikia hečbeko praktiškumą ir sedano estetinius ir aerodinaminius privalumus.

Galerija
--------

* Geo/Chevrolet PrizmGeo/Chevrolet Prizm
* Hyundai Elantra GT liftbekasHyundai Elantra GT **liftbekas**
* Opel AstraOpel Astra
* Vauxhall II CavalierVauxhall II Cavalier
* Volkswagen GolfVolkswagen Golf
* Chevrolet AveoChevrolet Aveo
* Kia PicantoKia Picanto
* Ford FocusFord Focus
* Hyundai i30Hyundai i30

|  |
| --- |
| **Automobilių kėbulo tipai**  v • a • r  |
| Hardtopas | Hečbekas | Kabrioletas | Kupė | Limuzinas | Sedanas | Targa | Universalas |
**Juozas Tamošaitis** (1906 ? ? Waterbury, CT – JAV – ?), vargonininkas ir chorvedys.

Biografija
----------

Nuo mažens giedojo bažnytiniame chore, pamėgo muziką ir pradėjo mokytis skambinti fortepijonu, o vargonuoti mokė J. Kovas. Vėliau mokėsi Crosby High School Waterbury. Po dvejų metų studijų pradėjo pavaduoti vargonininką J. Kovą ir mokyti „Aušros" chorą. Dar studijavo La Salette koledže – seminarijoje Hartforde, CT Šešerius metus vargonininkavo ir vadovavo chorui Švč. Trejybės parapijoje. 1920 baigęs seminariją, išvyko studijuoti filosofiją į Fribourgo universitetą Šveicarijoje. Keletą metų vargonininkavo vietos seminarijoje, Mont Planeau, ir vadovavo klierikų chorams. Su pasižymėjimu baigęs mokslus, grįžo į JAV ir netrukus įstojo į Columbijos universitetą Niujorke studijuoti pedagoginės dailės. 1925 įgijo bakalauro laipsnį, o vėliau ir magistro laipsnį. Studijuodamas vargonininkavo Aušros Vartų lietuvių parapijoje New York Cityje, NY. Čia giedoti ir dainuoti mokė du chorus – didįjį ir mažąjį.

Nuo 1931 pradėjo vargonininkauti ir vadovauti chorui Viešpaties Atsimainymo lietuvių parapijoje Maspethe, NY.

Nuo 1933 dar mokėsi New York College of Music, kur įsigijo vargonininko kvalifikaciją.

Nuo 1935 harmonijos, kompozicijos ir kontrapunkto mokėsi Midtown Community Music Center. Kurį laiką vadovavo Lietuvių chorui Cicero, IL. 1936 kartu su R. Kurdinaičiu ėmė leisti žurnalą „Nauja muzika".

Nuo 1925 buvo ALRK vargonininkų sąjungos narys ir šios sąjungos New Yorko -New Jersio provincijos narys.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Lenos stulpų nacionalinis gamtos parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Parko kraštovaizdis Parko kraštovaizdis |
| **Vieta:** | Rusija, Jakutija |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Pokrovskas |
| 

Žemėlapis rodantis Lenos stulpų nacionalinis gamtos parkas vietą.Lenos stulpų nacionalinis gamtos parkas

  |
| **Koordinatės:** | 61°12′50″ š. pl. 128°15′20″ r. ilg.﻿ / ﻿61.21389°š. pl. 128.25556°r. ilg.﻿ / 61.21389; 128.25556Koordinatės: 61°12′50″ š. pl. 128°15′20″ r. ilg.﻿ / ﻿61.21389°š. pl. 128.25556°r. ilg.﻿ / 61.21389; 128.25556 |
| **Plotas:** | 4850 km² |
| **Įkurtas:** | 1995 m. |
|  **Vikiteka:** | Lenos stulpų nacionalinis parkas |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 1299 |

**Lenos stulpų nacionalinis gamtos parkas** ((jak. *"Өлүөнэ турууктара" национал айылҕа парк*, rus. *национальный природный парк «Ленские Столбы»*) – saugoma gamtos teritorija Rusijoje, vidurio Jakutijoje, Changalaso uluse, 104 km į pietvakarius nuo Pokrovsko. Pagrindinis parko objektas – „Lenos stulpai" – geologinis darinys, susidaręs Lenos upei kertant Lenos plynaukštę.

Stulpai driekiasi pagal kairiąją Lenos pakrantę ~80 km ruože, taip pat ir Siniajos žemupio pakrantėse. Darinių aukštis iki 100 m. Stulpus sudarančioms uolienoms yra 560–540 mln. metų, tai kambro laikotarpio klintis. Pats geologinis darinys susidarė prieš 400 tūkst. metų.

Be Lenos stulpų parke dar galima išvysti šaltųjų žemyninių dykumų, priešistorinių žmonių stovyklavietę prie Diring Jurjacho upės žiočių, kur rasta paleolitinių akmens dirbinių. Taip pat yra suakmenėjusių ledynmečio faunos – mamutų, gauruotųjų raganosių, bizonų – griaučių.

Lenos stulpų nacionalinis parkas 2012 m. buvo įtrauktas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Lenos stulpai
|  |
| --- |
| Santo Domingo autonominis universitetas |
|  |
| Šūkis | lot. *Neo Mundi Decanatus* |
| Šūkis lietuviškai | Naujojo pasaulio dekanatas |
| Rektorius | Emma Polanco |
| Studentų | 146,339 |

**Santo Domingo autonominis universitetas** (isp. *Universidad Autónoma de Santo Domingo*) – seniausia ir didžiausia Dominikos Respublikos aukštoji mokykla, įkurta 1538 metais. Tai yra vienintelis šalies valstybinis universitetas, seniausias universitetas Amerikoje. Universitete veikia 8 fakultetai: Ekonomikos ir socialinių mokslų, Fizinių mokslų, Humanitarinių mokslų, Inžinerijos ir architektūros, Menų, Sveikatos mokslų, Teisės ir politikos mokslų bei Žemės ūkio ir veterinarijos.

Pagal *LatAm University Rankings 2023*, universiteto reitingas yra 301–350.

Istorija
--------

Universitetas įkurtas Pauliaus III bule 1538 metais kaip **Šv. Tomo Akviniečio universitetas**. 1802 m. universitetą uždarė, 1815 vėl atidarė, tačiau 1822–1844 jis vėl buvo uždarytas. 1866 m. pervardintas Profesiniu institutu, o 1914 metais universitetas gavo dabartinį pavadinimą. Universitetui priklauso viena seniausių šalies bibliotekų.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5 6  „Santo Domingo universitetas". *www.vle.lt*. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
2. ↑  „QS Latin America University Rankings 2023". *Top Universities* (anglų). Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
**Juozapas Viktoras Vaina** (lenk. *Józef Viktor Vaina*, g. 1916 m. spalio 16 d. Vidugirių kaime, Punsko valsčius, dab. Lenkija – 2011 m. balandžio 1 d.) – pedagogas ir kraštotyrininkas, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėjas, Punsko etnografinio muziejaus įkūrėjas.

Biografija
----------

Gimė Šv. Kazimiero draugijos Vidugirių skyriaus iždininko šeimoje. Mokytis pradėjo Vidugiriuose privačiai. Įstojo ir 1935 m. baigė Vilniaus Vytauto Didžiojo gimnaziją. 1935-1937 m. studijavo Vilniaus Stepono Batoro universiteto Matematikos-gamtos fakultete, vėliau – Dancigo politechnikos instituto Architektūros fakultete. Antrojo pasaulinio karo metais vėl tęsė mokslus Vilniaus universitete, kol vokiečių okupacinė valdžia jį uždarė. Vedė Trakų mokytojų seminarijos fizikos dėstytoją Eleną Tumėnaitę. Šeima pervažiavo į Vidugirius. Baimindamasis, kad gali būti Raudonosios Armijos persekiojamas, iki 1947 m. slapstėsi. Vėliau mokytojavo Suvalkuose, trumpam paskirtas Mechaninio licėjaus direktoriumi. 1956 m. perkeltas į Punską licėjaus direktoriaus pavaduotoju, perėmė vadovavimą Lietuvių kultūros namams, o 1957 m. išrinktas Lietuvių visuomeninės kultūros draugijos vicepirmininku.

Rinko krašto tautosaką, o nuo 1968 m. ieško eksponatų būsimam muziejui. 1958-1959 m. Punsko klojimo teatre režisavo kelis vaidinimus. Rašė į Lietuvos ir Lenkijos lietuvių spaudą, dainavo choruose bei grojo Lietuvių kultūros namų kaimo kapeloje „Klumpė". 1979 m. jau būdamas pensininku, surinktus daiktus pradėjo eksponuoti keliose buvusios mokyklos klasėse – tai buvo Punsko etnografinio muziejaus užuomazga.

Šeima
-----

* žmona Elena – mokytoja pensininkė.
* sūnus Rimas – matematikas, Varšuvos Politechnikos instituto dėstytojas.
* sūnus Juozas – Lenkijos kariuomenės pulkininkas.
* sūnus Algirdas – Punsko mokytojas ir kultūros darbuotojas.
* duktė Marytė – Punsko mokytoja.
* sūnus Viktoras – Suvalkų baldų fabriko inžinierius-konstruktorius.

Bibliografija
-------------

* Juozas Vaina, Sigitas Birgelis. Punsko ir Seinų krašto materialinė kultűra, (Albumas), Aušra, Punskas, 1997;
* Nuo Punsko iki Seinų (Punsko apylinkių folkloras. Iš Juozo Vainos rinkinių.), 1 dalis. Aušra, Punskas, 1997;
* Nuo Punsko iki Seinų (Punsko apylinkių folkloras. Iš Juozo Vainos rinkinių.), 2 dalis. Aušra, Punskas, 1998.

Įvertinimas
-----------

* Ordino „Už nuopelnus Lietuvai" Karininko kryžius
* Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medalis
* 1999 m. Jono Basanavičiaus premija
* Polonia restituta (Lenkijos atgimimo) kryžius
* Ordino „Už nuopelnus Lenkijai" Aukso kryžius
* Lenkijos keturiasdešimtmečio medalis (du kartus)
* Suvalkų vaivadijos medalis
* Lenkijos nusipelnęs kultūros veikėjas
* Lenkijos nusipelnęs kooperatinės veiklos veikėjas
* Mokytojų profesinės sąjungos *Aukso žymuo*

Nuorodos
--------

* Autobiografija[neveikianti nuoroda]
* Biografija[neveikianti nuoroda]
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| *Hey Everybody* |
| --- |
| Hey Everybody viršelis |
| Jennifer Love Hewitt geriausių kūrinių albumas |
| Išleistas | 2007 m. gruodis |
| Žanras | Pop, soul, rock |
| Trukmė | 62:00 |
| Jennifer Love Hewitt chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Cool With You: The Platinum Collection*  (2006) | ***Hey Everybody***  (2007) |  |

 |

***Hey Everybody*** – JAV aktorės ir atilkėjos Jennifer Love Hewitt geriausių dainų albumas, išleistas 2007 metais Brazilijoje. Jame skamba kūriniai iš albumų Let‘s Go Bang (1995), Jennifer Love Hewitt (1996) ir BareNaked (2002), taip pat dainos iš filmų Vis dar žinai ką veikei aną vasarą bei **Notrdamo kuprius II**. 

Į rinkinį įtraukta populiariausios Hewitt dainos **Can I Go Now** akustinė versija.

Dainos
------

1. Can I Go Now?
2. How Do I Deal
3. Cool with You
4. First Time
5. No Ordinary Love
6. Free to Be a Woman
7. Barenaked
8. Last Night
9. Hey Everybody
10. I'm Gonna Love You
11. You Make Me Smile
12. Stand in Your Way
13. Couldn't Find Another Man
14. I Believe In
15. You
16. Can I Go Now? (akustinė versija)

Dainos 6, 11, 13 – iš albumo Let‘s Go Bang

Dainos 3, 5, 8, 14 – iš albumo Jennifer Love Hewitt

Dainos 1, 4, 7, 9, 12, 15 – iš albumo BareNaked

Daina 2 – iš filmo Vis dar žinai ką veikei aną vasarą garso takelio

Daina 10 – iš rinkinio "Disney's Superstars Hits"
**Juozas Varkala** (1881 m. lapkričio 27 d. Girininkų kaime, Pakuonio valsčius, Kauno apskritis – 1965 m. birželio 1 d. JAV) – draudžiamos lietuviškos spaudos platintojas, JAV verslininkas ir Amerikos lietuvių visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Marijampolės gimnazijoje ir vienerius metus – Seinų kunigų seminarijoje. 1903 m. baigė Liepojos komercijos mokyklą. Besimokydamas aktyviai reiškėsi lietuviškoje veikloje, atostogaudamas Lietuvoje platino draudžiamą lietuvišką literatūrą. 1904 m. viešėdamas pas brolį kunigą Simoną Varkalą buvo areštuotas ir uždarytas Lomžos kalėjime. Išleistas už užstatą, išvyko į JAV, kur Čikagoje dirbo vaistinėje ir mokėsi vakarinėje komercijos kolegijoje. Įkūrė tautiečių kooperatyvą „Žvaigždė" ir jam vadovavo. 1907 m. organizavo lietuviams pilietybės mokyklą, kuriame dėstė civilinę teisę. 1909 m. baigė Čikagos universitetą bakalauro laipsniu. Po papildomų studijų tame pačiame universitete 1910 m. jam suteiktas magistro vardas. 1911–1918 m. dirbo *International Harvester Co* dirbtuvių vedėju Rusijoje, Maskvoje. Bolševikams fabriką nusavinus, grįžo į Ameriką. 1922 m. pradėjo verstis auditoriaus veikla.

Skaitlingų Amerikos lietuvių organizacijų narys ir vadovas: Lietuvių taupymo ir skolinimo bendrovių lygos sekretorius; Amerikos lietuvių ekonominio centro organizatorius; Čikagos lietuvių prekybos rūmų sekretorius ir reikalų vedėjas bei direktorių tarybos narys; Pasaulinės parodos Čikagoje lietuvių skyriaus vicepirmininkas; SLA finansų komisijos pirmininkas ir įstatų komisijos narys.

Juozas Varkala pasireiškė įvairiose srityse: įkūrė Amerikos lietuvių istorijos draugiją; išleido knygą „Ekonominės studijos"; 1906 m. subūrė pirmąjį JAV lietuvių kvartetą, kuriame dainavo tenoru. Slapyvardžiu *Juozas Krūmas* bendradarbiavo išeivių spaudoje, rašė daugiausiai ekonominėmis temomis. Buvo kairiųjų pažiūrų, Amerikos lietuvių socialistų sąjungos narys.

Žmona Huldah Nykanen, sūnus Juozas ir dukra Helen.

Nuorodos
--------

* Straipsnis bibliografiniame žodyne „Kauno rajono kultūros švietėjai"[neveikianti nuoroda]
| Verchoturė*Верхотурье* |
| --- |
|              |
| *Miesto medinė architektūra* |
|  |
| 

VerchoturėVerchoturė

58°52′00″ š. pl. 60°48′00″ r. ilg.﻿ / ﻿58.86667°š. pl. 60.80000°r. ilg.﻿ / 58.86667; 60.80000﻿ (Verchoturė)Koordinatės: 58°52′00″ š. pl. 60°48′00″ r. ilg.﻿ / ﻿58.86667°š. pl. 60.80000°r. ilg.﻿ / 58.86667; 60.80000﻿ (Verchoturė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Sverdlovsko sritis Sverdlovsko sritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1597 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2015) | 8 748  |
| **Altitudė** | 115 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Verchoturė |

**Verchoturė** (rus. *Верхотурье*) – miestas Rusijoje, Sverdlovsko srityje, 306 km į šiaurę nuo Jekaterinburgo, Viduriniojo Uralo rytinėje pašlaitėje, prie Turos upės. Miesto apygardos centras. Geležinkelio stotis prie linijos į Priobę per Serovą. Keliai į Serovą, Bolotovskoję. Medienos apdirbimo, medžio chemijos pramonė, rogių gamyba.

Paveldas
--------

Mieste išlikę daug architektūros paveldo: 1604 m. pastatytas Šv. Nikolajaus vienuolynas, kuriam priklauso 3 cerkvės (1913 m. Šv. Nužengimo nuo Kryžiaus soboras – 3 pagal dydį cerkvė Rusijoje), taip pat 1621 m. įkurtas Šv. Užtarytojos moterų vienuolynas (dalis jo cerkvių sunykę), 1709 m. Šv. Trejybės soboras, Kristaus Prisikėlimo cerkvė. Išlikę daug senosios medinės architektūros (svečių namai, geležinkelio stotis ir kt.).

Istorija
--------

1957 m. Verchoturę kaip ostrogą buvusio mansių piliakalnio Neromkaro vietoje įkūrė Vasilijaus Golovino ir Ivano Vojeikovo ekspedicija. Šis ostrogas saugojo svarbų vandens kelią tarp Obės ir Kamos baseinų. Greitai jis tapo svarbiausia tvirtove pakeliui į Sibirą. 1600 m. įsteigta muitinė, pro kurią ėjo visos Sibiro prekės. 1674 ir 1738 m. Verchoturę nuniokojo gaisrai, o 1763 m. muitinė uždaryta. 1781–1923 m. buvo didžiausios Rusijoje apskrities centru. Kūrėsi vienuolynai. XX a. svarbiausi prekybiniai keliai pasitraukė į pietus ir Verchoturės reikšmė sumenko. 1947 m. grąžintas miesto statusas.

* KremliusKremlius
* Geležinkelio stotisGeležinkelio stotis
* Nužengimo nuo Kryžiaus soborasNužengimo nuo Kryžiaus soboras
* Šv. Nikolajaus vienuolyno ansamblis Šv. Nikolajaus vienuolyno ansamblis
* Šv. Užtarytojos cerkvėŠv. Užtarytojos cerkvė

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 89
**Juozas Vaičekauskas** (1908 m. lapkričio 10 d. Pernaravoje, Kėdainių raj. – 1978 m. spalio 10 d. Kaune) – vargonininkas, chorvedys ir pedagogas.

Biografija
----------

Mokėsi Kampų pradžios mokykloje ir Kėdainių gimnazijoje. Privačiai išmokęs vargonuoti, vargonininkavo Kėdainių ir Ukmergės apskričių parapijose. Visur turėjo subūręs ir bažnytinius chorus. Dirbdamas lankė Juozo Naujalio vargonininkų kursus Kaune.

1945–1950 m. choro dirigavimo mokėsi Kauno Juozo Gruodžio muzikos mokykloje (dėst. Nikodemas Martinonis). Vadovavo įvairiems Kauno miesto ir rajono vaikų bei suaugusiųjų chorams: audinių fabriko „Drobė", milicijos mokyklos, banko ir prekybos darbuotojų, Kauno rajono žemės ūkio mechanizacijos ir elektrifikacijos instituto (1958–1966 m.) bei kt.

1953–1970 m. mokė muzikos ir dainavimo, vadovavo vaikų chorui Raudondvario (Kauno raj.) aštuonmetėje mokykloje. Vėliau mokytojavo Kauno Panemunės 13-ojoje vidurinėje mokykloje ir vadovavo moksleivių chorams. Chorus parengdavo Kauno miesto ir rajono, taip pat respublikinėms dainų šventėms, su jais dalyvaudavo konkursuose. Pedagogas buvo Kauno miesto ir rajono dainų švenčių dirigentas.

Šaltiniai
---------

Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
Pilies bergdryso vaizdas iš šiaurinės pusės
**Frydšteino pilis** (ček. *Frýdštejn*; vok. *Burg Friedstein*) – pilis Libereco krašte, netoli Turnovo miesto (Čekija). Tai viena iš trijų pilių Jabloneco prie Nisos rajone. Ji yra tipiška uolų pilis, stovi ilgos smiltainio uolos viršūnėje, netoli Frydšteino kaimo (buvusi *Zásada*). Pilis viešpatauja virš gretimo Jizeros upės slėnio ir seno prekybos maršruto iš Turnovo į šiaurę.

Istorija
--------

Frydšteino pilis
Frydšteino pilis buvo pastatyta XIV a. metai nėra žinomi. Pirmą kartą paminėta bažnyčios dokumentuose 1385 m.

1432 m. rugpjūtį ji priklausė katalikui, tad ją apgulė husitai. Pilies valdovas sugebėjo susitarti su apgulėjais, o vėliau pats prisijungė prie husitų.

Pilis kelis kartus keitė savininkus. Po pardavimo 1556 m. pilį nustojo naudoti kaip sargybinį postą. XVI a. pabaigoje ji jau buvo nebegyvenama. Trisdešimtmečio karo metais pilyje glaudėsi marodieriai, dezertyrai ir bėgliai.

Kur buvo pradinis įėjimas į pilį nėra žinoma. Manoma, kad jis galbūt buvo dešiniau bokšto, pirmajame rūmų, pilies valdovo rezidencijos, aukšte. Dabartinis įėjimas yra pastatytas šiais laikais.

Pilyje buvo mažai patalpų, todėl uoloje buvo iškalta nemažai mažų kambarėlių ir maža koplyčia. Būdingas Frydšteino pilies bruožas yra didelis bokštas bergfrydas, pastatytas ant aukščiausios uolos. Šis bokštas yra geriausiai išlikusi pilies dalis. Jis yra 15 m aukščio, jo skersmuo yra 9 m, o sienos – 2 m storio. Vienintelis įėjimas buvo pirmame aukšte, maždaug 6-7 m lygyje virš kiemo.

Žmonėms buvo leista lankyti pilies griuvėsius nuo XIX a. 10-to dešimtmečio, kai Turnovo gražinimo klubas nupirko pilį iš Rohanų, kurie gyveno Sychrovo rūmuose. Klubo užsakymu buvo sutvirtinti išlikę mūrai. Turnovo muziejuje saugomi to meto archeologinių kasinėjimų radiniai.

Dabar pilies savininkas yra Frydšteino kaimas, kuris prižiūri pilį.

Galerija
--------

* Dar vienas Frydšteino pilies vaizdas.
* Pilies vaizdas iš apačios
* Smiltainio uoloje iškaltos patalpos
* Apatinis Frydšteino pilies kiemas

Koordinatės: 50°38′55″ š. pl. 15°10′04″ r. ilg.﻿ / ﻿50.64861°š. pl. 15.16778°r. ilg.﻿ / 50.64861; 15.16778


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Frydšteino pilis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Hunting Aircraft   
 Hunting Percival Co   
 Percival Aircraft Limited   
 Percival Aircraft Ltd| Pramonė | Aviacija |
| Perėmėjas (-ai) | British Aircraft Corporation |
| Įkurta | 1933 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Edgar Percival |
| Uždaryta | 1960 m. (susijungė su British Aircraft Corporation) |
| Centrinė būstinė | Gravesend, vėliau - Luton, Jungtinė Karalystė |

„**Percival Aircraft Limited**„, vėliau tapęs „**Hunting Aircraft**", buvo Didžiosios Britanijos orlaivių gamintojas, gaminęs lengvuosius mokomuosius ir keleivinius orlaivius, įskaitant Lietuvos Oro Linijų naudotą Percival Q.6, taip pat sukūręs keleivinio lainerio BAC 1-11 pagrindą. Įmonė buvo Įkurta 1933 m. kaip „Percival Aircraft Co". 1960 m. ją perėmė „British Aircraft Corporation" (BAC).

Istorija
--------

 „Jet Provost T.1" prototipas, 1955 m.
1933 m. Gravesendo mieste britų aviakonstruktorius Edgaras Percivalis įkūrė Įmonę „Percival Aircraft Co". 1936 m. įmonė buvo pertvarkyta, perkelta į Liutono aerodromą, jos pavadinimas buvo pakeistas į „Percival Aircraft Ltd".

E. Percivalis karo metu pasitraukė iš įmonės valdybos ir perėjo į Karališkųjų oro pajėgų savanorių rezervą. 1944 m. jis pardavė turėtas įmonės akcijas ir įmonė tapo Hunting Group koncerno dalimi.

Įmonės pavadinimas dar kartą buvo keičiamas: 1954 m. ji tapo „Hunting Percival Aircraft", o 1957 m. – „Hunting Aircraft".

1960 m. bendrovę perėmė „British Aircraft Corporation" (BAC), kuri pati buvo įkurta tų pačių metų pradžioje, sujungus kelis britų orlaivių gamintojus: „Bristol Aeroplane Company", „English Electric" ir „Vickers-Armstrong". Vėliau BAC tapo „British Aerospace", dar vėliau – „BAE Systems", dalimi .

Orlaiviai
---------

Su „Percival" prekiniu ženklu įmonės gaminti orlaiviai
* Percival Q.6, Lietuvos oro linijos, 1939 m.Percival Gull IV
* Percival Gull VI
* Percival Vega Gull
* Percival Mew Gull

* Percival Q.6
* Percival Petrel
* Percival P.28 Proctor
* Percival P.40 Prentice
* Percival P.48 Merganser
* Percival P.50 Prince
* Percival P.54 Survey Prince
* Percival P.56 Provost
* Percival P.66 Pembroke
* Percival P.66 President
* Percival P.74 – aštuonvietis eksperimentinis keleivinis sraigtasparnis, varomas dujų turbina
* P.87 – fiksuoto sparno orlaivis, kurtas kaip pakaitalas DC-3, nepastatytas.

Su „Hunting" prekiniu ženklu įmonės gaminti orlaiviai
* Hunting H.126 – eksperimentinis trumpo pakilimo (STOL) reaktyvinis orlaivis
* Hunting Percival P.84 Jet Provost
* Hunting H.107 – reaktyvinio lainerio projektas, vėliau tapęs BAC 1-11 prototipu)

Nuorodos
--------

1. ↑  „Hunting Percival name change", *Flight*, p. 912, 1957, retrieved 18 August 2011
2. ↑  Gunson, W.; *World Encyclopaedia of Aircraft Manufacturers*, 2nd Edition, Sutton (2005).
3. ↑  *Flight* 1954
| Verdauvok. *Werdau* |
| --- |
|        |
| *Verdau rotušė* |
|  |
| 

VerdauVerdau

50°44′0″ š. pl. 12°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿50.73333°š. pl. 12.38333°r. ilg.﻿ / 50.73333; 12.38333﻿ (Verdau)Koordinatės: 50°44′0″ š. pl. 12°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿50.73333°š. pl. 12.38333°r. ilg.﻿ / 50.73333; 12.38333﻿ (Verdau) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Žemė** | Saksonija Saksonija |
| **Apskritis** | Cvikau apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2014) | 21 005  |
| **Plotas** | 65,6 km² |
| **Tankumas** (2014) | 320 žm./km² |
| **Altitudė** | 334 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Verdau |

**Verdau** (vok. *Werdau*) – miestas rytų Vokietijoje, Saksonijoje, 8 km į vakarus nuo Cvikau, prie Plaisės upės. Yra istorinė turgaus aikštė, neorenesansinė rotušė, baroko, moderno architektūros statiniai. Veikia liuteronų Šv. Marijos, katalikų Šv. Bonifacijaus bažnyčios, krašto muziejus. Tekstilės, mašinų ir metalo apdirbimo (tekstilės prietaisų, vamzdžių, automobilių priekabų) pramonė.

Istorija
--------

Vietovė, seniau vadinta *Werde, Werda, Wertha, Werdowe* buvo miškingas kraštas, dėl kurio kovojo lužitėnai ir germanai. Miesto teises gavo 1298 m. Nuo XIV a. Verdau tapo svarbiu drabužių gamybos centru, o XIX a. suklestėjo tekstilės pramonė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Verdau*. Lietuviškoji tarybinė enciklopedija, XII t. Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 1984. T.XII: Vaislapėlis-Žvorūnė, 169 psl.

Senamiesčio reginys
| Verdė |
| --- |
| Užtvanka ant Verdės upės Užtvanka ant Verdės upės |
| **Ilgis** | 310 km |
| **Ištakos** | Azulo kalnai |
| **Žiotys** | Teles Piresas |
| **Šalys** | Brazilijos vėliava Brazilija |
|  |
|  **Vikiteka** | Verdė |

**Verdė** (port. *Rio Verde* 'žalioji upė') – upė Brazilijoje, Mato Groso valstijoje; kairysis Teles Pireso intakas (Amazonės baseinas). Prasideda Azulo kalnuose centriniame Mato Grose, netoli jau Paranos baseinui priklausančios Kujabos ištakų. Teka šiaurės kryptimi lygiagrečiai Teles Piresui per Brazilijos plokščiakalnį. Vaga vinguriuota. Įteka į Teles Piresą į šiaurės vakarus nuo Sinopo.

Pagrindinė gyvenvietė prie Verdės – Lukas do Rio Verdė. Žemupyje patvenkta.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  R. Ziesler and G.D. Ardizzone. LAS AGUAS CONTINENTALES DE AMERICA LATINA/THE INLAND WATERS OF LATIN AMERICA, Fishery Information, Data and Statistics Service. Fisheries Department FAO, Rome.
2. ↑  Mapa Político do Estado do Mato Grosso, Diretoria do Geociências, 2009.
|  |
| --- |
| Nino Pršeš |
| Pilnas vardas | Vahidin Pršeš |
| Kilmė | Sarajevas, Bosnijos ir Hercegovinos vėliava Bosnija ir Hercegovina |
| Veikla | dainininkas, kompozitorius |
| Instrumentai | klavišiniai |

**Vahidin „Nino" Pršeš** (gim. Sarajeve) – Bosnijos ir Hercegovinos dainininkas ir kompozitorius.

Karjeros pradžioje buvo keletos vietos pop ir roko grupių klavišininkas, taip pat rašė kitiems atlikėjams dainas. 1995 metais debiutavo kaip solo atlikėjas festivalyje „MPX 1995", organizuotas Sarajeve. Vėlesniais metais jis parašė dainų festivalio „Mali šlager" dalyviams.

2000 m. spalio mėn. išleido debiutinį studijinį albumą „Ženi se". 2001 m. kovo mėn. su daina „Hano" laimėjo šalies atranką į „Euroviziją". Gegužės 12 dienos finaliniame „Eurovizijos" renginyje užėmė 14 vietą, surinkęs 29 taškus.

2009-2012 metais gyveno Slovėnijoje, savo veiklą tęsė kaip prodiuseris ir dainų autorius.

Nuorodos
--------

* Daina „Hano"

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Dino ir Béatrice  *„Putnici"*** |  **Bosnijos ir Hercegovinos atstovas Eurovizijoje**2001 | Po to:**Maja Tatić  *„Na jastuku za dvoje"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Hunis** |
| --- |
|  |
| Trečioji Egipto dinastija |
| Gimė | 2679 m. pr. m. e. |
| Mirė | 2655 m. pr. m. e. |
| Ankstesnis | Nebkara |
| Vėlesnis | Sneferu |
|  |
|  **Vikiteka** | Hunis |

Hunio statyta Meidumo piramidė
**Hunis** – šeštasis ir paskutinis trečiosios Egipto dinastijos faraonas. Pastatė tvirtovę Elefantino saloje, taip apsaugodamas pietines Egipto sienas ties pirmuoju kriokliu (kai kur priskiriama Džoserui). Manoma, kad buvo Heteferės tėvas. Heteferė buvo sekančio faraono Snofru žmona. Miręs Hunis paliko nepabaigtą statyti piramidę, kurią valdymo pradžioje užbaigė Snofru. Egiptologai mano, kad Snofru liepė suvienodinti piramidės šonus, taip pastatydamas pirmąją tikrąją piramidę. Laikui einant piramidė sugriuvo ir dabartiniu metu yra likę tik jos šerdis.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REgipto faraonai |
| --- |
|  |
| 
**Senoji karalystė**
**Trečioji dinastija**
Nebka →
Džoseras →
Sechemchetas →
Khaba →
Nebkara → 
Hunis |

 |
| Nionoksa*Нёнокса* |
| --- |
| *Nionoksos cerkvių ansamblis* |
|  |
| 

NionoksaNionoksa

64°37′27″ š. pl. 39°11′34″ r. ilg.﻿ / ﻿64.62417°š. pl. 39.19278°r. ilg.﻿ / 64.62417; 39.19278﻿ (Nionoksa)Koordinatės: 64°37′27″ š. pl. 39°11′34″ r. ilg.﻿ / ﻿64.62417°š. pl. 39.19278°r. ilg.﻿ / 64.62417; 39.19278﻿ (Nionoksa) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Archangelsko sritis Archangelsko sritis |
| **Rajonas** | Severodvinsko rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 468  |
| **Altitudė** | 7 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Nionoksa |

**Nionoksa** (rus. *Нёнокса*) – kaimas šiaurės Rusijoje, Archangelsko srityje, Onegos pusiasalyje, Baltosios jūros Vasariniame krante, 40 km į vakarus nuo Severodvinsko. Netoli kaimo prasideda Nionoksos upė. Į Nionoksą ateina geležinkelio atšaka iš Severodvinsko, automobilių kelias statomas. Nionoksa pasižymi medine religine architektūra: yra 1724 m. pastatyta Šv. Trejybės cerkvė, 1763 m. Šv. Nikolajaus cerkvė ir 1834 m. varpinė. Veikia krašto muziejus ir druskos svirnas.

Nionoksos apylinkėse veikia Baltosios jūros karinė bazė, yra balistinių raketų bandymo poligonas. Dėl karinės veiklos Nionoksa ir kaimyninė Sopkos gyvenvietė yra uždaros zonos.

Istorija
--------

Nionoksą ~1397 m. įkūrė pomorai. Tai buvo svarbus druskos gavybos centras.

1954 m. apylinkėse atidarytas raketų bandymų poligonas. 2015 m. Nionoksoje nukrito raketos skeveldra, sukėlusi gaisrą. 2019 m. rugpjūčio 8 d. po branduolinių bandymų pastebėtas radiacinės spinduliuotės nuotėkis, Nionoksos gyventojai buvo evakuoti.

* Nionoksos reginysNionoksos reginys
* Kaimo gatvėKaimo gatvė
* Cerkvių ansamblis žiemąCerkvių ansamblis žiemą

Šaltiniai
---------

1. ↑  «Думаю, будут уезжать все»: 14 августа из села Нёнокса вывезут местных жителей
**Kunigiškių lobis** arba **Palangos lobis** – Kunigiškių kaimo, (dab. Palangos savivaldybė) teritorijoje, 1962 m. rastas vėlyvųjų viduramžių monetų lobis.

Atradimas
---------

1414–1519 m. monetų lobis, surastas 1962 m. Palangoje įrengiant žvyro karjerą prie kelio Palanga – Liepoja. Rastas 25–30 cm gylyje, kruopščiai supakuotas. Monetos sudėtos pagal dydį stulpeliais, jie susukti į drobulę, įvyniotas į vilnonę medžiagą ir įdėtas į odinį maišą. Lobį tyrė numizmatas Mikelis Balčius.

Lobis
-----

Lobį sudaro 465 monetos, daugiausia Lietuvos didžiųjų kunigaikščių ir Lenkijos karalių bei Vokiečių ordino didžiųjų magistrų:

* Kazimiero Jogailaičio 239 šilingai
* Aleksandro 100 denarų
* Žygimanto Senojo 8 pusgrašiai
* Pauliaus fon Rusdorfo 3 šilingai
* Liudvigo von Erlichshauzeno 2 šilingai
* Heinricho von Plaueno 6 šilingai
* Heinricho Richtenbergo 23 šilingai
* Martino Truchseco fon Vethauseno 30 šilingų
* Johano fon Tyfeno 34 šilingai
* Albrechto Brandenburgiečio 14 grašių

Daugumą lobio monetų (437 vnt.) saugo Kretingos muziejus, septynias – Mažosios Lietuvos muziejus Klaipėdoje.

**Pastaba**: terminas *Palangos lobis* literatūroje taikomas Felikso Tiškevičiaus 1905–1907 m. surinktam gintaro dirbinių rinkiniui, kurį saugo Palangos gintaro muziejus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Eugenijus Ivanauskas. *Kunigiškių lobis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 267 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Verdančio vandens reaktoriaus schema lietuviškai.
**Verdančio vandens reaktorius (BWR)** – atominių jėgainių reaktorių tipas. Antras pasaulyje pagal populiarumą, po slegiamo vandens reaktorių (PWR).

Verdančio vandens reaktoriaus technologija išvystyta XX a. 6 dešimtmetyje Aidaho nacionalinėje laboratorijoje ir General Electric. Pagrindinis tokių reaktorių gamintojas yra GE Hitachi Nuclear Energy (General Electric ir Hitachi bendroji įmonė).

Naujos kartos BWR tipai
-----------------------

### Pažengęs verdančio vandens reaktorius (ABWR)

*Pagrindinis straipsnis – Pažengęs verdančio vandens reaktorius*.
Pradėtas plėtoti XX a. 9-10 dešimtmečiuose.

### Supaprastintas verdančio vandens reaktorius (SBWR)

*Pagrindinis straipsnis – Supaprastintas verdančio vandens reaktorius*.
Kitokios koncepcijos verdančio vandens reaktorius, sukurtas tuo pat metu kaip ir ABWR.

### Ekonomiškas supaprastintas verdančio vandens reaktorius (ESBWR)

*Pagrindinis straipsnis – Ekonomiškas supaprastintas verdančio vandens reaktorius*.
Pradėtas plėtoti XX A. 10 dešimtmečio pabaigoje.
**Blogio problema** – akivaizdus blogio nesuderinamumas su Dievo visažinyste, visagalybe ir nesibaigiančiu gerumu.

Blogio problema paprastai formuluojama dvejopai: kaip loginė blogio problema ir kaip evidencinė blogio problema. Pirmuoju atveju bandoma pagrįsti, jog logiškai neįmanoma, kad vienu metu egzistuotų Dievas ir blogis. Antruoju atveju bandoma parodyti, kad, turint omenyje pasaulyje egzistuojantį blogį, menkai tikėtinas visagalio, visažinio ir visiškai gero Dievo egzistavimas.

Blogio problemą dažnai gvildendavo didieji filosofai. Vienas iš antikos filosofų, kurie kėlė blogio ir gėrio egzistavimo suderinimo klausimą, buvo Epikūras. D. Hjumas Epikūro klausimus apibendrino taip: „Gal Jis nori sustabdyti blogį, bet negali? Tuomet Jis yra bejėgis. O gal Jis gali, bet nenori? Tuomet Jis piktavalis. O gal Jis ir nori, ir gali? Iš kur tuomet blogis?" Neoplatonizme blogis suprantamas ne kaip autentiška esatis, o kaip gėrio trūkumas.

Išnašos
-------

1. 1 2  The Stanford Encyclopedia of Philosophy, "The Problem of Evil", Michael Tooley
2. 1 2  The Internet Encyclopedia of Philosophy, "The Evidential Problem of Evil", Nick Trakakis
3. ↑  The Internet Encyclopedia of Philosophy, "The Logical Problem of Evil", James R. Beebe
4. ↑  „Blogio problema Augustino raštuose (I). Kaip formavosi filosofo požiūris". Bernardinai.lt. Nuoroda tikrinta 2021-12-19.
| **David Brower** |
| --- |
| Gimė | 1912 m. liepos 1 d.JAV, Berklis |
| Mirė | 2000 m. lapkričio 5 d. (88 metai)JAV, Berklis |
| Sutuoktinis (-ė) | Anne Hus Brower |
| Vaikai | Kenneth Brower, Robert Brower, Barbara Brower, John Brower |
|  |
| Veikla | aplinkosaugininkas, alpinistas |
| Sritis | aplinkos apsauga |
| Organizacijos | Sierra Club Foundation, FoE, League of Conservation Voters, Earth Island Institute |
| Pareigos | įkūrėjas, vadovas |

**David Brower** (1912 m. liepos 1 d. – 2000 m. lapkričio 5 d.) – JAV aplinkosaugininkas, rašytojas, įvairių aplinkos apsaugos srityje veikiančių organizacijų įkūrėjas. Tarp jų yra Sierra Club Foundation (1960), Žemės Draugai (1969), Earth Island Institute (1982) ir kt. Taip pat dirbo Sierra Club direktoriumi (1952–1969 m.), buvo šios organizacijos tarybos nariu. Jaunystėje garsėjo kaip alpinistas. Yra išleidęs kelias aplinkosaugos klausimus nagrinėjančias knygas.

Biografija
----------

Gimė Berklyje, JAV Kalifornijos valstijoje. 1933 m. įsitraukė į vienos seniausių JAV aplinkosauginių organizacijų Sierra Club veiklą. Nuo 1952 iki 1969 m. ėjo jos direktoriaus pareigas. 1970 m. įkūrė organizaciją Žemės Draugai, dirbančią su įvairiomis aplinkos problemomis: klimato kaita, rūgščiuoju lietumi, tarša ir pan. Po kelerių metų organizacija išsiplėtė į tarptautinį tinklą ir šiuo metu veikia keliose dešimtyse šalių. Už aktyvią veiklą buvo nominuotas Nobelio taikos premijai.

Mirė 2000 m. lapkričio 5 d. gimtajame Berklio mieste.

Šaltiniai
---------

1. ↑  John F. Mongillo. *Encyclopedia of Environmental Science*. University Rochester Press, 2000, p. 58-59
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

JAV sausumos pajėgų departamento emblema
**Jungtinių Valstijų sausumos pajėgos**, arba **Jungtinių Valstijų armija** (angl. *United States Army*) – Jungtinių Amerikos Valstijų ginkluotųjų pajėgų dalis, atsakinga už karines operacijas, vykdomas sausumoje. 2005 m. JAV sausumos pajėgų sąraše buvo 488 579 karių. Nacionalinės gvardijos sudėtyje buvo 333 177 žmonės. Rezervo sąraše buvo įrašyti 189 005 žmonės. Šiuolaikinė JAV armija yra kontinentinės armijos, sudarytos 1775 m. birželio 14 d. prieš prasidedant JAV nepriklausomybės karui, įpėdinė. JAV armija buvo oficialiai įkurta JAV kongreso po karo – 1789 m. birželio 3 d. kaip pakaitalas jau išformuotai kontinentinei armijai. Sausumos pajėgoms vadovauja specialus departamentas. Aukščiausia JAV armijos pareigybė – JAV sausumos pajėgų vadas. Šis pareigūnas yra Jungtinis karinių štabų vadų komiteto sudėtyje.
**Mioma** (gr. *mys*, kilm. *myos* 'raumuo') – nepiktybinis raumeninio audinio navikas. Dažniausiai auga gimdoje. Susidaro iš lygiųjų raumenų (*lejomioma*), arba iš skersaruožių raumenų (*rabdomioma*).

*Mioma* – apvalus, standus mazgas, atsiribojęs nuo aplinkinių audinių. Kartais turi įvairaus ilgio ir storio stiebą. Būna įvairaus dydžio (nuo žirnio iki išnešioto vaisiaus), pavienė arba dauginė (iki kelių dešimčių mazgų). *Mioma* serga 10-12 % moterų, daugiausia 35-50 m. amžiaus (ypač netekėjusios, nepastojančios arba neišnešiojančios). Ji atsiranda sutrikus hormonų apykaitai. Gali augti skirtingai: gimdos ertmėje, gimdos raumeniniame sluoksnyje ir pilvo ertmėje. Maža *mioma* dažnai nejaučiama. Didelė spaudžia gimdą prie gretimų organų – šlapimo pūslės, tiesiosios žarnos; dėl to gali padažnėti arba pasunkėti šlapinimasis, užkietėti viduriai. 40-60 % ligonių gausiai kraujuoja per mėnesines arba tarp jų; kraujavimui užtrukus gresia mažakraujystė.

*Miomos* mazge kartais ima kauptis kalcis ir jis sukietėja. *Mioma* auga lėtai; prasidėjus klimaksui, kartais išnyksta ir negydoma. Gali virsti piktybiniu naviku. Ligonė dažniausiai nepastoja. Nėštumą nutraukti nebūtina: kartais po gimdymo *mioma* sumažėja arba visai išnyksta. Ligonei būtina moterų konsultacijos įskaita. Kartą per 3 mėn. ją turi patikrinti gydytojas ginekologas.

Nedidelė *mioma* gydoma hormonų preparatais, kalio jodidu, dilgėlių lapų nuoviru, fizioterapijos procedūromis. Pačiai gydytis pavojinga. Jei *mioma* greit auga, iš gimdos gausiai kraujuoja arba *mioma* labai didelė, - daroma operacija (pašalinama tik *mioma* arba ir visa gimda, kartais su priklausiniais).

Profilaktika
------------

Nevengti nėštumo, pastojus vaisių išnešioti, gimdyti, kūdikį maitinti krūtimi; nedaryti abortų, gyventi normalų lytinį gyvenimą.

Nuorodos
--------

* Gimdos mioma (Medicinos enciklopedija Sveikas.lt)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Mira Furlan |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas |  |
|  |
| Gimė | 1955 m. rugsėjo 7 d. Zagrebas, Jugoslavijos SFR |
| Mirė | 2021 m. sausio 20 d. (65 metai)Los Andželas, Kalifornija, JAV |
|  |
| Šalis | Jugoslavijos Socialistinė Federacinė Respublika Jugoslavija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
|  |
|  |
|  |

**Mira Furlan** (1955 m. rugsėjo 7 d. Zagrebe, Jugoslavijos SFR – 2021 m. sausio 20 d. Los Andžele, Kalifornijoje, JAV) – kroatų aktorė ir dainininkė.

Biografija
----------

Gimė akademikų šeimoje.

Buvo Kroatų nacionalinio teatro aktorė, dažnai pasirodydavo Jugoslavijos kine ir televizijoje. 1985 m. suvaidino Kanų kino festivalio laureatu tapusiame filme „Kai tėtis buvo išvykęs su reikalais" (serb. *Отац на службеном путу*).

Geriausiai žinoma iš amerikiečių draminio televizijos serialo „Dingę", kuriame vaidino prancūzę Danielę Ruso.

Šaltiniai
---------

1. ↑
Rusijos Federacijos Valstybės tarybos posėdis
**Rusijos Federacijos Valstybės taryba** (rus. *Государственный совет Российской Федерации*) – Rusijos prezidento konsultacinis ir patariamasis organas.

Valstybės taryba įsteigta Rusijos prezidento V.Putino įsaku 2000 m. rugsėjo 1 d. Taryba svarsto svarbiausius šalies politinio ir visuomeninio gyvenimo klausimus, tačiau nėra valstybės valdžios organas ir neturi sprendimų galią turinčių įgaliojimų.

Valstybės taryba įsteigta po to, kai 2000 m. gegužės mėn. buvo pakeista Rusijos Federacijos tarybos formavimo tvarka. Tarp svarbiausių Valstybės tarybos funkcijų – padėti šalies vadovui realizuoti savo įgaliojimus derinant valstybės valdymo organų veiksmus, santykius tarp atskirų Rusijos Federacijos subjektų ir tarp federacijos subjektų bei centrinės valdžios organų, teikti pasiūlymus dėl strateginę bei federalinę reikšmę turinčių teisės aktų projektų.

Valstybės tarybos nariais yra Valstybės Dūmos bei Federacijos Tarybos pirmininkai, Rusijos prezidento įgaliotiniai federalinėse apygardose, federacijos subjektų vykdomosios valdžios vadovai (sričių gubernatoriai), Valstybės Dūmos frakcijų vadovai, kai kurie vyriausybės nariai.

Taryba dirba visuomeniniais pagrindais, Tarybos pirmininkas yra Rusijos Federacijos prezidentas. Pirmasis Valstybės tarybos posėdis įvyko 2000 m. rugsėjo 22 dieną, buvo svarstomas klausimas apie Rusijos valstybės vystymo strategiją laikotarpiui iki 2010 metų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „О ГОСУДАРСТВЕННОМ СОВЕТЕ РОССИЙСКОЙ ФЕДЕРАЦИИ"[neveikianti nuoroda] (Rusijos Federacijos prezidento įsakas)
2. ↑   (kremlin.ru inf.)
*Nirn* planetos žemėlapio fragmentas
**Nirn** – išgalvota planeta, kurios teritorijoje vyksta *The Elder Scrolls* žaidimų veiksmas. Pavadinimas *Nirn* elfų kalboje reiškia 'arena'. Planeta arti *Oblivion* ir *Mundus* pasaulių. *Nirn* vadinama mirtingųjų planeta, nes jos teritorijoje gyvena tik mirtingųjų rasių atstovai.

*Nirn* žemynai
--------------

*Nirn* pasaulyje yra 6 žemynai:

* *Tamriel* – svarbiausias ir didžiausias žemynas, *Nirn* planetos centras. *Tamriel* padalintas į 9 provincijas: *Black Marsh* (*Argonia*), *Cyrodiil*, *Elsweyr*, *Hammerfell*, *High Rock*, *Morrowind*, *Skyrim*, *Summerset Isle* ir *Valenwood*.

* *Akavir* – žemynas rytuose nuo *Tamriel* žemyno, yra padalintas į 4 provincijas: *Kamal*, *Tsaesci*, *Tang Mo* ir *Ka Po' Tun*.

* *Atmora* – žemynas šiaurėje nuo *Tamriel* žemyno, antra šiauriečių ir nedžių tėvynė.

* *Yokuda* – paskendęs žemynas vakaruose nuo *Tamriel* žemyno, antra redgardų tėvynė.

* *Pyandonea* – žemynas pietuose nuo *Tamriel* žemyno, antra moarmerų tėvynė.

* *Thras* – žemynas pietvakariuose nuo *Tamriel* žemyno, sloadų tėvynė.

*Akavir*, *Atmora*, *Thras*, *Yokuda* ir *Pyandonea* žemynai yra paminėti įvairiuose žaidimų tekstuose, bet nebūdavo rodomi ant žemėlapių arba apibūdinami detaliai.

Artimiausi kosminiai kūnai
--------------------------

Palydovas *Secunda*
*Nirn* planeta turi du palydovus: *Masser* ir *Secunda*. Manoma, kad kiti kosminiai kūnai iš tikrųjų yra Daedra sferos, o saulė ir žvaigždės priklauso *Oblivion* planetai, kurios apšviečia ir *Mundus* planetą. Didžiausias žvaigždynas yra *Sithis*, kuris vingiuoja per *Nirn* dangų.

*Nirn* atsiradimo legenda
-------------------------

Dievas vardu *Nir* pamilo dievaitę *Anu*, ir ji jam pagimdė sūnų, kurį pavadino *Creation*. Laiminga dievų šeima ramiai gyveno, bet staiga atvyko dievas *Padomay*, užpuolė *Nir* vaiką ir stipriai jį sužeidė. Tada *Anu* įkalino *Padomay* kitoje laiko dimensijoje ir pradėjo gaivinti savo sūnų… Ji surinko 12 skirtingų planetų dalis, jas sukombinavo su *Creation* siela ir sukūrė 12 pasaulių planetą *Nirn*. Savo sūnaus *Anu* neišgelbėjo, bet jo siela išliko *Nirn* planetoje.

Nuorodos
--------

* http://www.tes.ag.ru/ Archyvuota kopija 2007-09-26 iš Wayback Machine projekto. Neoficialus *Nirn* žemėlapis **(**rus.**)**
* http://www.uesp.net/ Tinklalapis apie *Nirn* planetą **(**angl.**)**
* http://www.uesp.net The Elder Scrolls žaidimų serijos mėgėjų svetainė **(**angl.**)**

  


v • a • r **The Elder Scrolls** 

|  |  |
| --- | --- |
| Žaidimai | Arena  • Daggerfall  • Morrowind (Tribunal  • Bloodmoon)  • Oblivion (Knights of the Nine  • Shivering Isles)  • Skyrim |
| Susiję žaidimai | Battlespire • Redguard • Travels |
| Pasauliai | Mundus • Nirn • Nirn žemynai • Oblivion |
| Tamriel provincijos | Black Marsh • Cyrodiil • Elsweyr • Hammerfell • High Rock • Morrowind • Skyrim • Summerset Isle • Valenwood |