recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Pentatoma rufipes** |
| --- |
| Raudonkojė skydblakė (Pentatoma rufipes)Raudonkojė skydblakė (*Pentatoma rufipes*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Potipis: | Šešiakojai  *( Hexapoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Poklasis: | Sparnuotieji  *( Pterygota)* |
| Būrys: | Straubliuočiai  *( Hemiptera)* |
| Pobūris: | Blakės  *( Heteroptera)* |
| Šeima: | Skydblakės  *( Pentatomidae)* |
| Gentis: | *Pentatoma*  *( Pentatoma)* |
| Rūšis: | Raudonkojė skydblakė  *( Pentatoma rufipes)* |

 |
| Binomas |
| ***Pentatoma rufipes***Linnaeus, 1758 |

***Pentatoma*** (Olivier,1789) – skydblakių (*Pentatomidae*) šeimos blakių gentis.

Tiek Europoje, tiek ir Lietuvoje gyvena tik 1 rūšis:

* **Raudonkojė skydblakė** (*Pentatoma rufipes*)

Kūno ilgis - 11-14 mm. Tamsiai ruda su bronziniu atspalviu oranžiniais (spalva varijuoja nuo oranžinės iki kreminės) taškeliais pamarginta skydblakė yra plačiai visame pasaulyje paplitusi skydblakių rūšis. Dažniausiai randama miškingose vietovėse, soduose. Pagrindiniai skiriamieji bruožai yra oranžinės ar raudonos kojos ir į priekį ištįsę krūtinės skydelio priekiniai kampai.

Polifagai. Pagrindinis mitybinis augalas - ąžuolas (lot. *Quercus*), nors aptikta maitinantis trešnių (lot. *Prunus avium*), vyšnių (lot. *Cerasus*), obelų (lot. *Malus*), įvairių beržinių (lot. *Betulaceae*) šeimos medžių lapų sultimis, vaisiais. Suaugusieji iš dalies yra grobuonys, minta vikšrais ir kitais vabzdžiais.

Kiaušinėlius vasarą (rugpjūčio mėn.) deda į medžio žievės įtrūkimus, žiemoja nimfos. Nauja suaugusių raudonkojų skydblakių karta pasirodo liepos mėnesį, ir jas galima rasti iki vėlyvo rudens.

Nimfa

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Raudonkojė skydblakė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Sasoferato autoportretas, apie 1650 m.
**Džovanis Batista Salvis**, geriau žinomas pravarde **Sasoferatas** (nuo gimimo vietovės, it. *Giovanni Battista Salvi da Sassoferrato*, 1609–1685 m.) – XVII a. italų baroko tapytojas .

Biografija
----------

Labai mažai yra išlikę žinių apie dailininką, didesnioji jo kūrinių dalis − mažo formato religiniai paveikslai, skirti maldai, kuriuose vaizduojama Madona. Tikriausiai šie kūriniai būdavo nutapomi iš anksto ir po to parduodami. Iš istorijos težinomas vienui vienas įtakingas dailininko rėmėjas − Olimpia Pamphilj, kuri apmokėjo garsiausią Sasoferato kūrinį „Šv. Rožančiaus Madona" Šv. Sabinos bažnyčioje Romoje.. 

Džovanis Batista Salvis gimė Sasoferato miestelyje Italijos Markės regione. Iš pradžių jį tapybos mokė tėvas Tarkvinjas Salvis. Po to dailininkas mokėsi pas Domenikiną Neapolyje. Sasoferato kūriniai dažnai buvo paremti jau buvusiais meno pavyzdžiais: Perudžino, Rafaelio, Ticiano. Tuo dailininko kūryba stipriai skyrėsi nuo kitų to meto Italijos baroko tapytojų. Susidomėjimas Sasoferato kūriniais pakilo XIX a. kartu su padidėjusiu dėmesiu Rafaelio dailei. Jo garsiausiu kūriniu minimas paveikslas „Šv. Rožančiaus Madona su Šv. Dominyku ir Šv. Kotryna", esantis Šv. Sabinos bažnyčioje Romoje Avelino kalvoje. Dailininkas daugiausiai gyveno Romoje, kur mirė 1685 m. Geriausi jo kūriniai, laikoma, atlikti apie 1640−1650 m.

Darbų galerija
--------------

* „Šv. Cecilija" (apie 1640 m. Poldi Pezzoli muziejus, Milanas)
* „Sopulingoji Madona" (Uficių galerija, Florencija)
* „Madona maldoje" (apie 1640-50 m. Londono nacionalinė galerija)
* „Madona su miegančiu Kūdikiu" (Nacionalinė Markės galerija, Urbinas)
* „Šv. Rožinio Madona" (1643 m. Šv. Sabinos bažnyčia, Roma)

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Giovanni Battista Salvi da Sassoferrato** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Gerard Vaughan , Viktorijos nacionalinė galerija
* Katalikų enciklopedija
* wga.hu
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Raudonlaivyniečio rankovės skiriamasis ženklas
**Raudonlaivynietis** (rus. *краснофлотец*) – žemiausios pareigos TSRS Kariniame jūrų laivyne 1918-1935 m. nuo 1935 m. – žemiausias jūrininkų asmeninis karinis laipsnis. 

Pareigybės kategorijos pavadinimas *raudonlaivynietis* imtas naudoti 1918 m. vasario mėnesį. 1935 m. imtas naudoti ir kaip asmeninis karinis laipsnis. 1918–1943 m. raudonlaivyniečio laipsnis atitiko *raudonarmiečio* laipsnį armijoje.

1938 m. TSRS pašto ženklas „Raudonlaivynietis"
1940 m. įvestas *vyresniojo raudonlaivyniečio* (rus. *старший краснофлотец*) laipsnis, atitikęs Raudonosios Armijos jefreitorių.

1946 m. raudonlaivyniečio laipsnį pakeitė jūreivis (rus. *матрос*), o vyresniojo raudonlaivyniečio – vyresnysis jūreivis (rus. *старший матрос*).
| **Mustela putorius** |
| --- |
| Juodasis šeškas (Mustela putorius)Tamsusis šeškas (*Mustela putorius*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai  *( Carnivora)* |
| Šeima: | Kiauniniai  *( Mustelidae)* |
| Gentis: | Šeškai  *( Mustela)* |
| Rūšis: | Tamsusis šeškas  *( Mustela putorius)* |

 |
| Binomas |
| ***Mustela putorius***Linnaeus, 1758 |

**Tamsusis šeškas** (*Mustela putorius*), taip pat žinomas kaip **paprastasis šeškas** arba **laukinis šeškas**, – kiauninių šeimos plėšrus žinduolis. Tamsieji šeškai, dar vadinami miškiniais arba juodaisiais šeškais, plačiai paplitę Europos miškuose. Gyvena ir Lietuvos teritorijoje.

Fiziologija
-----------

Kūnas 30–45 cm ilgio, uodega – 10–15 cm. Gyvūnas sveria 1–1,5 kg. Turi purų ir švelnų kailį, kuris tamsiai rudas arba juosvas (akuotplaukiai), vilnaplaukiai šviesiai gelsvi. Pasturgalyje turi nemalonų kvapą skleidžiančią liauką.

Balandžio–gegužės mėnesiais veda 3–6 jauniklių vadą. Jie subręsta pirmaisiais–antraisiais metais.

Ekologija
---------

Šeškas gyvena miškuose, pamiškėse, upių ir ežerų pakrantėse, krūmynuose. Lankosi prie kaimų, priemiesčių trobesių, sandėlių. Gyvena paties išsikastame urve, arba po šakų, akmenų šūsnimi, medžių šaknimis, išpuvusiais kelmais.

Lietuvoje dažnas, paplitęs visoje šalyje.

Mityba
------

Plėšrūnas. Maitinasi daugiausia pelėmis, pelėnais ir kitais smulkiais graužikais, paukščiais, varliagyviais, ropliais. Pjauna vištas (daugiau, nei gali suėsti).

Reikšmė
-------

Tamsusis šeškas – svarbus kailinis žvėrelis, kurio kailis naudojamas kailinių gamyboje. Paprastai šeškai kailiams gaudyti spąstais rudenį arba žiemą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Tamsusis šeškas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 172


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tamsusis šeškas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Kuko Salų žemėlapis
**Kuko Salų** gyventojai yra Naujosios Zelandijos piliečiai, kadangi Salos su šia valstybe pagal parlamentinės savivaldos statusą yra laisvojoje asociacijoje.

Gyventojų skaičius
------------------

Gyventojų surašymai šalyje vyksta kas penkeri metai. Pagal 2006 m. gruodžio mėn. surašymą, Kuko Salose buvo 19 569 gyventojai (gimę Salose). 14 153 žmonių gyveno Rarotongos saloje, kurios plotas 67,1 km². Šalies sostinėje Avarua buvo 6 935 gyventojai. Apie 90 % gyventojų susitelkę pietinėje Kuko Salų grupėje, beveik trys ketvirtadaliai – Rarotongoje. Dėl ribotų vietinės darbo rinkos galimybių nemaža dalis gyventojų išvykę į užsienį, daugiausiai į Naująją Zelandiją. 

Gyventojų tankumas – 92 žm./km². Manuaė, Suvorovas, Takutea – negyvenamos salos. Mažiausiai žmonių gyvena Palmerstone – 48 žm.. Pagal 2006 m. duomenis, vyrai sudarė 50,7 %, moterys – 49,3 % gyventojų skaičiaus. Miesto gyventojų buvo 67,6 %, kaimo – 32,4 %.

Gimstamumas 2001 m. buvo 21 kūdikis 1000 gyventojų, natūralus prieaugis – 1,2 %. Vaikų skaičius iki 14 metų – 34,1 %, suaugusiųjų nuo 15 iki 64 metų – 6,4 %, vidutinė gyvenimo trukmė – 71 metai.

Etninė sudėtis
--------------

Daugiausiai gyvenančiųjų yra Kuko Salų maoriai, kalbantys Kuko Salų maorių kalba (valstybinė kalba nuo 2003 m.), kuri turi du pagrindinius dialektus, dar laikomus atskiromis kalbomis – Rarotongos ir Rakahangos-Manihikio. Pagal kilmę jie artimi Prancūzijos Polinezijos čiabuviams ir Naujosios Zelandijos maoriams. Save laikė polineziečiais 87,7 %, metisais – 5,8 %, kitų rasių atstovais – 6,5 % gyventojų.

Nežiūrint didelės Vakarų kultūros įtakos (religija, gyvenimo būdas, maišytos šeimos), vietinė kultūra gyvuoja, išlaiko tradicijas ir vystosi. Pagrindinė religija yra krikščionybė. Ją Salose išplatino Londono misionierių draugija, kuri veiklą pradėjo 1821m. išsilaipinusi Aitutakio saloje. Plintant šiai religijai, Salose buvo išgyvendinamas kanibalizmas, kūdikių žudymas, stabų garbinimas. 87,7 % gyventojų yra vietiniai maoriai, užsieniečiai sudaro 6,5 % (pagal 2001 m. surašymą). Daugumos salų gyventojai laikomi vienos etninės grupės – Kuko Salų maorių – atstovais. Pukapukos gyventojai laikomi atskira polineziečių tautos atstovų grupe. Pukapukoje ir Nasau salose vartojama pukapukiečių kalba. Atskirą etninę grupę sudaro Palmerstono atolo gyventojai ir išeiviai iš jo, apsigyvenę Rarotongoje ir Naujojoje Zelandijoje. Visi jie yra anglų jūrininko Viljamso Masterso ir trijų jo polineziečių žmonų palikuonys, jų gimtoji kalba yra anglų kalba, kuri taip pat yra ir valstybinė kalba.

Nuorodos
--------

* CŽV pasaulio faktų knyga. Kuko Salos Archyvuota kopija 2016-05-27 iš Wayback Machine projekto.
* Kuko Salų statistikos departamento tinklalapis Archyvuota kopija 2009-11-13 iš Wayback Machine projekto.
| **Casuarius unappendiculatus** |
| --- |
| Raudonkaklis kazuaras (*Casuarius unappendiculatus*) |
| Apsaugos būklė |
| Pažeidžiami (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Antbūris: | Beketeriai paukščiai  *( Ratitae)* |
| Būrys: | Strutiniai paukščiai  *( Struthioniformes)* |
| Šeima: | Kazuariniai paukščiai  *( Casuariidae)* |
| Gentis: | Kazuarai  *( Casuarius)* |
| Rūšis: | Raudonkaklis kazuaras  *( Casuarius unappendiculatus)* |

 |

Raudonkaklio kazuaro paplitimas
**Raudonkaklis kazuaras** (*Casuarius unappendiculatus*) – neskraidantis kazuarinis paukštis (*Casuariidae*).

Išvaizda
--------

Paukštis yra 150 cm ilgio ir 150–180 cm aukščio. Patelės sveria iki 58 kg, patinėliai 30–37 kg. Plunksnos standžios, panašios į šerius. Jauniklių plunksnos rudos spalvos, trečiais gyvenimo metais jos tampa juodomis. Ant galvos raginis šalmas. Galva yra mėlynos spalvos, o kaklas geltonas arba raudonas. Po snapu ryškiai raudonas dekoratyvinis pakarūklas.

Kojos ilgos, stiprios, tripirštės. Vidinio piršto nagas ilgas ir aštrus.

Paplitimas ir biotopas
----------------------

Aptinkamas šiaurinėje Naujosios Gvinėjos dalyje ir Japeno, Batanto ir Salavačio salose. Biotopas – užpelkėjusios pakrantės ir tropiniai miškai. Mėgsta žemumas – iki 500 m virš jūros lygio.

Biologija
---------

Kaip ir kiti kazuariniai paukščiai, yra labai baikštūs, vienišiai ir slapukai. Laisvėje gyvena iki 40 metų. Minta sultingais vaisiais ir smulkiais gyvūnais.

Nuo birželio–gruodžio mėnesiais vyksta paukščių tuoktuvės. Į patinėlio susuktą lizdą patelė padeda keturis žalios spalvos kiaušinius. Patinėlis tampa agresyvus ir išveja  patelę. Išvyta patelė vėl poruojasi. Per sezoną patelė poruojasi maždaug 4 kartus ir vidutiniškai padeda apie 16 kiaušinių. Peri (47–48 dienas) ir jauniklius vedžioja (apie 9 mėnesius) patinas .

Apsauga
-------

 Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis rūšis yra pažeidžiama, įrašyta į  raudonąjį rūšių sąrašą. Pagrindinė nykimo priežastis - jauniklių medžioklė. Mėsa naudojama maistui, kaulai – įrankiams, nagai – strėlių antgaliams, o plunksnos įvairiems ritualams.

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Raudonkaklis kazuaras** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑   „Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos raudonasis sąrašas - Casuarius unappendiculatus". Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija. anglų k.
2. ↑   „Gyvūnų įvairovė. Casuarius unappendiculatus". Mičigano universiteto zoologijos muziejus. anglų k.

* Mačionis A. Stuburinių zoologija. Vilnius: Mokslas. 1989. ISBN-13: 9785420002773
Minerva rifai, iš kosmoso peržiūrėti**Minervos respublika** – vienas iš naujausiųjų laikų projektų sukurti nepriklausomą valstybę dirbtinėje saloje. Idėjos autorius – Las Vego nekilnojamojo turto magnatas ir politikas Maiklas Oliveris (Michael Oliver, prieš tai Moses Olitsky, gimęs 1928 m. Lietuvoje ir 1946 m. emigravęs į JAV). Ketverius metus kalėjo ir išgyveno dviejose koncentracijos stovyklose*). Oliveris sukūrė sindikatą* Ocean Life Research Foundation*, kuris esą turėjęs kelis šimtus milijonų dolerių šio projekto vykdymui bei turėjo biurus Niujorke ir Londone. Tikėtasi įgyvendinti libertarų utopiją apie naują naciją, besiremiančią lengvąja pramone, komercija ir žvejyba.*

Naujai valstybei buvo pasirinktas Minervos rifai ties 23°23′ p.pl. ir 178°58′ vak. ilg. Rifas pavadintas banginių medžiotojų laivo „Minerva", kuris 1829 m. išplaukė iš Sidnio ir sudužo ant rifo, vardu.

1971 m. buvo atvežtas smėlis, ir rifų paviršius pakilo virš vandens paviršiaus tiek, kad galima buvo pastatyti bokštelį su vėliava. 1972 m. mikroteritorija paskelbė apie nepriklausomybę (premjeras *Morris C. Davis*). Toks politinis darinys gretimų valstybių nebuvo palankiai sutiktas: 1972 m. konferencijoje (Australija, Naujoji Zelandija, Vakarų Samoa, Tonga, Fidžis, Nauru ir Kuko salos) Tongos karalystė pareiškė teises į teritoriją ir tais pačiais metais Tongos reikalavimas buvo patenkintas. Milijonierius M. Oliveris atleido premjerą iš užimamų pareigų. 1982 m. grupė amerikiečių vėl bandė užimti rifą, bet po 3 savaičių Tongos karinės pajėgos juos išvijo.

Išnašos
-------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Principality of Minerva
* The Organization for Minerva Liberation
* Minervan Coin
**Jonos knyga** – viena iš Senojo Testamento knygų, priskiriama pranašų knygų grupei. Tai labiau pasakojimas apie Joną nei jo paties pranašystė.

Knygoje rašoma, kad pranašas Jona pašaukiamas pranašauti Ninevėje, tačiau nuo to pašaukimo bando išsisukti. Jona bėga priešinga kryptimi, kad pasislėptų nuo Dievo. Jis įlipa į laivą, kuris plaukia į Tarsį. Tačiau kelionėje kyla didžiulė audra. Laivo keleiviai ieško, kas kaltas dėl kilusios audros. Tuomet Jona prisipažįsta, kad bėga nuo Dievo ir kad greičiausiai Dievas dėl to sukėlė audrą. Jona išmetamas į vandenį, jį praryja didžiulė žuvis, kurios pilve Jona praleidžia tris dienas. Tačiau trečią dieną žuvis Joną išspjauna jūros pakrantėje. Jonai pranašaujant Ninevėje, jos gyventojai atgailauja, todėl Dievas jų pasigaili. Tačiau tai Joną prislegia. Jis sėdi paskendęs mintyse po ūksmingu augalu, kurį jam išaugina Dievas. Tačiau kitą rytą Dievas paruošia kirmelę, kuri tą augalą prakanda ir jis nuvysta. Jona dėl to nuliūsta, tačiau Dievas pasako, kad jam verčiau reikia gailėtis Ninevės gyventojų.

Pasak Jonos knygos, Dievas esąs gailestingas ne vien Izraeliui, bet ir jo priešams.

Kada knyga galėjo būti parašyta, nėra žinoma.[1]

Šaltiniai
---------

1. ↑  Biblijos enciklopedija. Alna litera. Vilnius, 1992. 97 psl.

Nuorodos
--------

* Jonos knyga
TDK MiniDisc ir AA tipo baterijos dydžių palyginimas (baterijos aukštis apie 50 mm)
**MiniDisc** – magnetinis optinis diskas, naudojamas kaip keičiama išorinė duomenų laikmena, talpinanti 60, 74 arba 80 min. skaitmeninio garso įrašo trukmės. Mini diskas laikomas 68×72×5 mm matmenų kasetėje panašiai kaip ir 3,5 colių diskelis. Audio mini diskus galima perrašyti daugybę kartų.

Naudoja MD ATRAC garso signalų suspaudimo būdą, tuo tarpu kompaktinis diskas (CD) naudoja 16 bitų PCM. Perdavimo greitis standartiniame režime siekia 292 kbit/s ir naudoja 2 kanalų stereofoninį kodavimą.

Istorija
--------

Pirmieji mini diskai pasirodė 1992 m. Juos sukūrė „Sony" korporacija. 1993 m. „Sony" pristatė MD Data formatą, kuriame buvo galima saugoti ir kitokio tipo duomenis, tačiau formatas nebuvo populiarus dėl prasto suderinamumo – MD Data duomenų negalima buvo įrašyti į audio mini diskus. 1997 m. buvo pristatytas MD-Data2 formatas, talpinantis 650 MB duomenų. 2004 m. buvo pristatytas Hi-MD formatas, kurio talpa 1 GB, jame tilpdavo iki 45 val. trukmės audio įrašo.

„Sony" nutraukė MD grotuvų gamybą, paskutinis grotuvas buvo parduotas 2013 m. MiniDiscs buvo labai populiarūs Japonijoje, taip pat sulaukė pasisekimo Europoje.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: MiniDisc** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Nuo 2013 m. kovo mėn. „Sony" nutraukia MiniDisc prekybą (anglų k.)

Išnašos
-------

1. ↑  „Sony says sayonara to MiniDisc, will sell its last players in March". Engadget.com. 2013-02-01. Nuoroda tikrinta 2016-05-16.
2. ↑  Emeran, Riyad (2008-04-08). „Music on the Move: MiniDisc". *TrustedReviews*. Suarchyvuotas originalas 2008-05-13.
| Kuko kalnas/Aoraki |
| --- |
|  |
| **Aukštis** | 3754 m |
| **Žemynas** | Okeanija |
| **Šalys** | Naujosios Zelandijos vėliava Naujoji Zelandija |
| **Kalnynas** | Pietų Alpės |
| **Pirmasis įkopimas** | 1894Tom Fyfe, George Graham, Jack Clarke |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kuko kalnas/Aoraki

  |
| **Koordinatės:** | 43°35′44″ p. pl. 170°08′27″ r. ilg.﻿ / ﻿43.59556°š. pl. 170.14083°r. ilg.﻿ / 43.59556; 170.14083Koordinatės: 43°35′44″ p. pl. 170°08′27″ r. ilg.﻿ / ﻿43.59556°š. pl. 170.14083°r. ilg.﻿ / 43.59556; 170.14083 |
|  |
|  **Vikiteka** | Kuko kalnas/Aoraki |

**Kuko kalnas** (angl. *Mount Cook*) arba ***Aoraki*** (maor. *Aoraki*) – kalnas, stūksantis Naujoje Zelandijoje, Pietų saloje, Pietų Alpėse. Aukštis – 3754 m. Tai aukščiausia Naujosios Zelandijos vieta ir aukščiausia Okeanijos vieta (atmetus Havajus ir Naująją Gvinėją). Kalnas stūkso Kenterberio krašte, apsuptas ledynų, kalnų ežerų. Patenka į Kuko kalno nacionalinį parką (šis yra Te Vahipounamu, UNESCO pasaulio paveldo objekto, dalis). Greta driekiasi ilgiausias šalyje Tasmano ledynas.

Kalno pavadinimas maorių kalba (dar žinomas kaip *Aorangi*) kilo nuo Ngāi Tahu klano asmenvardžio. 1642 m. gruodžio 13 d. kalną išvydo jūrininkas Abelis Tasmanas. 1851 m. kalnas pavadintas Okeanijos tyrinėtojo, britų kapitono Džeimso Kuko garbei (nors pats Kukas iki kalno nuplaukęs nebuvo). Nuo 1998 m. vartojami abu pavadinimai.

1882 m. į kalną bandė įkopti airių ir šveicarų alpinistai, bet paskutiniųjų 50 m įveikti nesugebėjo. 1894 m. į Kuko kalną įkopė Naujosios Zelandijos ekspedicija, vadovaujama Tom Fyfe.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| **Juozas Bivainis** |
| --- |
| Gimė | 1944 m. kovo 19 d. (79 metai)Šeimatis, Tauragnų valsčius |
|  |
| Veikla | Lietuvos inžinierius ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras. |

**Juozas Bivainis** (g. 1944 m. kovo 19 d. Šeimatis, Tauragnų valsčius) – Lietuvos inžinierius ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1970 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą. 1993 m. habilituotas socialinių mokslų daktaras.

Nuo 1970 m. VISI (nuo 1996 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, nuo 2001 m. Socialinės ekonomikos ir vadybos katedros vedėjas; nuo 1994 m. profesorius. 1994–2001 m. Ekonomikos ir privatizacijos instituto (nuo 2000 m. Lietuvos ūkio institutas) direktorius. Nuo 1997 m. Rytų Europos demokratijos institutų (*East Europe Democracy Institute*, Vašingtonas) ekspertas. Nuo 1999 m. Tarptautinės informatizacijos akademijos (*International Informatization Academy*) narys.

Bibliografija
-------------

* Statybos valdymo šiuolaikinė technologija, 1990 m.
* Informacijos tinklai statyboje, 1991 m.
* Marketingas statyboje, 1994 m.
* Privatizacija Lietuvoje – 1997: Makro- ir mikro-aspektai, 1998 m. anglų kalba
* Statybos valdymas, vadovėlis, ats. redaktorius ir vienas autorių, 1993 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Juozas Bivainis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 259 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Juglans nigra** |
| --- |
| Juodasis riešutmedis (*Juglans nigra*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Riešutmediniai  *( Juglandaceae)* |
| Gentis: | Riešutmedis  *( Juglans)* |
| Rūšis: | Juodasis riešutmedis  *( Juglans nigra)* |

 |
| Juodojo riešutmedžio paplitimas |

**Juodasis riešutmedis** (*Juglans nigra*) – riešutmedinių (*Juglandaceae*) šeimos medžių rūšis. Paplitęs Šiaurės Amerikoje nuo pietų Ontarijo iki šiaurės Floridos ir Teksaso. Auga daugiausia upių pakrantėse.

Medis išauga iki 30-40 m aukščio, pavieniai būna stambūs, kresni, augantys miškuose – laibakamieniai. Žievė pilkšvai ruda, giliai sueižėjusi. Lapai sudėtiniai, 30-60 cm ilgio, plunksniški, sudaryti iš 15-23 lancetinių lapelių kurių ilgis siekia iki 7-10 cm. Vyriški žiedai – 8-10 cm ilgio žirginiai. Vaisius – kaulavaisis, sudarytas iš žalios spalvos apyvaisio ir kieto branduolio, vadinamo **juoduoju riešutu**.

Šie riešutai naudojami kulinarijoje, dedami į įvairius patiekalus, tiesa, nėra tokie komerciškai paklausūs kaip graikiniai riešutai, nes juodieji riešutai sunkiau išlukštenami negu graikiniai. Turi juodų dažinių medžiagų.

* LapijaLapija
* Neprinokę riešutaiNeprinokę riešutai
* Prinokęs riešutasPrinokęs riešutas
* Juglans nigra - Museum specimen*Juglans nigra* - Museum specimen
| ***Juodasis paukštis*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | The Black Bird |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | David Giler |
| Vaidina | George Segal  Stephane Audran  Lionel Stander |
| Metai | 1975 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 110 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Juodasis paukštis** (angl. *The Black Bird*) – 1975 m. JAV sukurta veiksmo komedija, klasikinio 1941 m. film noir „Maltos sakalas" tęsinys.

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Kai San Fransisko privatus detektyvas Semas Speidas miršta, jo sūnus Semas jaunesnysis paveldi savo tėvo agentūrą, įskaitant sarkastišką sekretorę Efę Perin, tačiau verslas jam sekasi prastai.

Šv. Jono ligoninės narys pateikia Semui pasiūlymą parduoti jam tėvo turėtą Maltos sakalo kopiją. Vėliau su panašiu pasiūlymu į jį kreipiasi ir Vilmeris Kukas, tačiau jis netrukus nužudomas. Semas susipažįsta su Ana Kemidova – gražia paslaptinga ruse, kurios tėvas generolas kadaise turėjo tikrąją Maltos sakalo statulėlę. Ši taip pat trokšta gauti Semo turimą kopiją, kaip ir Litvakas, nykštukas nacis, kuriam padeda keletas smogikų iš Havajų. Seklys pradeda įtarti, kad jo turima Maltos sakalo statulėlė iš tiesų yra ne falsifikatas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* George Segal – Semas Speidas jaunesnysis
* Stephane Audran – Ana Kemidova
* Lionel Stander – Gordonas
* Lee Patrick – Efė Perin
* Elisha Cook Jr. – Vilmeris
* Felix Silla – Litvakas

Lee Patrick ir Elisha Cook Jr. tuos pačius personažus įkūnijo ir 1941 m. filme „Maltos sakalas".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Allmovie plot synopsis.
| ***Namelis*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Casotto |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Sergio Citti |
| Scenaristas (-ai) | Vincenzo CeramiSergio Citti |
| Vaidina | Michele Placido  Jodie FosterMariangela MelatoCatherine Deneuve Ugo Tognazzi Flora Carabella  Gigi Proietti |
| Metai | 1977 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 106 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Namelis** (it.  *Casotto*) – 1977 m. Italijoje sukurta komedija, demonstruota 67-ame Venecijos kino festivalyje.

Visas filmo veiksmas vyksta pliaže esančiame persirengimo namelyje numeris 19, į kurį persirengti užsuka patys įvairiausi žmonės: 2 kareiviai, besitikintys šunio pagalba rasti sau merginų, 2 pinigų neturintys draugai, norintys suvedžioti 2 merginas, treneris su moterų krepšinio komanda, dvi merginos, norinčios suvilioti draudimo agentą ir gauti išmoką už vienos jų vyro mirtį, kunigas, pora, besislapstanti nuo įkyrių tėvų, seneliai, norintys kad jų nėščia anūkė permiegotų su tolimu giminaičiu ir pastarasis būtų priverstas ją vesti.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Gigi Proietti – Džidži
* Michele Placido – Vinčenzino
* Paolo Stoppa – senelis
* Jodie Foster – Terezina Fedeli
* Mariangela Melato – Džulija
* Flora Carabella – senelė
* Ugo Tognazzi – Alfredo
* Franco Citti – Nando
* Anna Melato – Bisė
* Catherine Deneuve
| Namibo provincijaport. *Província do Namibe* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Angolos vėliava Angola |
| **Administracinis centras** | Namibė |
| **Savivaldybių skaičius** | 5 |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 650 500 |
| **Plotas** | 57 500 km² |
| **Tankumas** (2022) | 11 žm./km² |

**Namibo provincija** (port. *Província do Namibe*) – provincija pietvakarių Angoloje. Ribojasi su Bengelos, Huilos ir Kunenės provincijomis bei Atlanto vandenynu. Administracinis centras – Namibė.

Geografija
----------

Provincija išsidėsčiusi Namibo dykumoje. Įsteigtas Jonos nacionalinis parkas. Yra aukso, vario, mangano, marmuro, chromo, švino, lignito telkinių. Provincijai priklauso didžiausia šalyje Baja dos Tigreso sala.

Gyventojai
----------

Vietiniai provincijos gyventojai yra hererai.

Savivaldybės
------------

Provincija padalinta į 5 savivaldybes:

* Namibė
* Bibala
* Virėjas
* Kamukujas
* Tombua

Šaltiniai
---------

1. ↑  ANGOLA, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| **Angolos provincijos** |  |
| Bengas | Bengela | Bijė | Huambas | Huila | Kabinda | Kunenė | Kvandas Kubangas | Luanda | Malanžė | Mošikas | Namibas | Pietų Kvanza | Pietų Lunda | Šiaurės Kvanza | Šiaurės Lunda | Uižė | Zairas |
| **Nambarynas Enchbajaras*Намбарын Энхбаяр*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1958 m. birželio 1 d. (64 metai)Ulan Batoras |
|  |
| Veikla | rašytojas, vertėjas, Mongolijos politinis veikėjas, šalies prezidentas |
| Partija | 
* 1990 m. Mongolijos darbo partija;
* 1996 m. Mongolijos liaudies revoliucinė partija.

 |
|  |
| Alma mater | 
* 1980 m. Maskvos literatūros institutas;
* 1990 m. Lydso ir Kembridžo universitetai.

 |
|  |
|  **Vikiteka** | Nambarynas Enchbajaras |

**Nambarynas Enchbajaras** (mong. *Намбарын Энхбаяр* = *Nambaryn Enkhbayar*, g. 1958 m. birželio 1 d. Ulan Batore) – rašytojas, vertėjas, Mongolijos politinis veikėjas, šalies prezidentas.

Biografija
----------

1980 m. baigė Maskvos literatūros institutą, anglų kalbos kursus Ulan batore, 1990 m. studijavo Lidso ir Kembridžo universitetuose. 1980–1990 m. dirbo vertėju Mongolijos darbo partijos aparate, Mongolijos rašytojų sąjungos sektoriaus, departamento vadovu, Mongolijos vertėjų asociacijos viceprezidentu, Kultūros ir meno komiteto pirmininko pavaduotoju.

1992, 1997, 2000 ir 2004 m. rinkimuose rinktas Mongolijos parlamento nariu, 1992–1996 m. Mongolijos kultūros ministras, 1997–2000 m. opozicijos lyderis, 2004–2005 m. parlamento pirmininkas.

1996 m. Mongolijos liaudies revoliucinės partijos (MPRP) generalinis sekretorius, nuo 1997 m. pirmininkas.

2000–2004 m. Mongolijos ministras pirmininkas, pramintas *Mongolijos korupcijos tėvu*. Nuo 2005 m. birželio 25 d. rinkimuose gavęs 53,4 % balsų, išrinktas Mongolijos prezidentu.

Nuorodos
--------

* Mongolijos prezidento svetainė Archyvuota kopija 2008-10-14 iš Wayback Machine projekto..
*Kitos reikšmės – Švč. Mergelės Marijos bažnyčia.*
Koordinatės: 54°38′53″š. pl. 25°37′22″r. ilg.﻿ / ﻿54.6480°š. pl. 25.6229°r. ilg.﻿ / 54.6480; 25.6229

|  Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Naujosios Vilnios |
| **Savivaldybė** | Vilniaus rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kena |
| **Adresas** | K. Šupo g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1920 m. |

**Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kenos kaime, 23 km į rytus nuo Vilniaus, Kenos (Vilnios kairiojo intako) dešiniajame krante. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. Priklauso Lavoriškių šv. Jono Krikštytojo parapijai.

Vienos navos bažnyčios interjeras

Istorija
--------

Vitebsko kaštelionienė Stravinskienė Kena 1603 m. paskyrė Vilniaus evangelikų reformatų bažnyčiai, bet Leonas Sapiega iš jų atėmė. 1690 m. Kena paskirta Vilniaus bernardinų vienuolynui. XVII a. pabaigoje pastatyta koplyčia. Priklausė Rukainių parapijai, minima ir 1744 m. Rusijos valdžia koplyčią 1866 m. uždarė. 1920 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1922 m. įkurta parapija.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, vienanavė, su bokšteliu, prieangiu, šonine zakristija. Stogas daugiašlaitis, apsidė trisienė. Vienos navos bažnyčioje yra 3 altoriai. Didžiajame altoriuje įkomponuota Švč. Aušros Vartų Dievo motinos paveikslo kopija, kuri 2003 m. buvo papuošta dviem paauksuotomis karūnomis. Šventoriaus tvora tinkuoto mūro.

Už vartų yra šulinėlis, prie kurio pastatyta švč. Mergelės Marijos statula. Pre tako į bažnyčią stovi laiko riedulių paminklas su Marijos atvaizdu.

Galerija
--------

* Bažnyčios priekisBažnyčios priekis
* ApsidėApsidė
* Šoninė zakristijaŠoninė zakristija
* Paminklas MarijaiPaminklas Marijai

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kenos Švč. Aušros Vartų Dievo Motinos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Lavoriškių šv. Jono Krikštytojo parapija Archyvuota kopija 2016-09-12 iš Wayback Machine projekto.
| Kenijos kalnas |
| --- |
|  |
|  |
| Šalis | Kenijos vėliava Kenija |
|  |
| Aukštis | 5199 m |
|  |
| Tipas | stratovulkanas |
|  |
| Amžius | 3 mln. m. |
|  |
| Aktyvumas | užgesęs |
|  |
| Paskutinisišsiveržimas | - m. |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.

  |
| **Koordinatės:** | 0°09′03″ p. pl. 37°18′27″ r. ilg.﻿ / ﻿0.15083°š. pl. 37.30750°r. ilg.﻿ / 0.15083; 37.30750Koordinatės: 0°09′03″ p. pl. 37°18′27″ r. ilg.﻿ / ﻿0.15083°š. pl. 37.30750°r. ilg.﻿ / 0.15083; 37.30750 |

**Kenijos kalnas** (angl. *Mount Kenya*, suah. *Mlima Kenya*) – užgesęs ugnikalnis Rytų Afrikoje, Kenijos centrinėje dalyje, Rytų Afrikos lūžių zonoje. Tai aukščiausia Kenijos vieta ir antra pagal aukštį vieta Afrikoje (po Kilimandžaro). Aukštis iki 5199 m (Batiano viršūnė). Kitos viršūnės – Nelionas (5188 m) ir Point Lenana (4985 m). Tai kūginis stratovulkanas, ženkliai paveiktas erozijos, iškylantis virš lavos plynaukštės. Susidarė maždaug prieš 3 mln. metų. Viršūnę dengia 11 ledynų (ilgis iki 1,5 km). Žemiau šlaituose auga įvairių endeminių augalų aukštikalnių pievos, miškai.

Kenijos kalnas ir jo apylinkės sudaro Kenijos kalno nacionalinį parką (715 km²) – UNESCO Pasaulio paveldo objektą.

Vokiečių misionierius Johanas Ludvigas Krapfas, pirmasis europietis, užfiksavęs kalną 1849 m. Pirmąjį šaltiniuose užfiksuotą įkopimą į Kenijos kalną 1899 m. atliko britų geografas Halford Mackinder. Kenijos papėdėje gyvena kikujai, masajai, embu ir amerai. Šių tautų mitologijoje Kenija yra šventasis kalnas. Nuo Kenijos kalno kilo Kenijos valstybės pavadinimas. Manoma, kad šis pavadinimas (*Kirinyaga, Kirenyaa, Kiinyaa*) kilo iš kikujų, embų ir amerų kalbų bei reiškia „Dievo poilsio vieta".

Išnašos
-------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 206
2. ↑  „Mount Kenya". *WorldAtlas* (anglų). Nuoroda tikrinta 2021-08-09.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

Koordinatės: 9°24′ p. pl. 140°04′ v. ilg.﻿ / ﻿9.400°š. pl. 140.067°r. ilg.﻿ / 9.400; 140.067

Ua Pu kitų Markizų salų atžvilgiu
**Ua Pu** (pranc. *Ua Pou*, mark. *’uapou*) – sala Ramiajame vandenyne, Prancūzijos Polinezijoje, trečia pagal dydį tarp Markizų salų, yra 50 km į pietus nuo Nuku Hivos. Plotas – 106 km².

Sala yra 28 km ilgio, iki 25 km pločio. Kranto linija vingiuota, krantai daug kur statūs, skardingi. Sala bazaltinė, labai kalnuota. Joje yra aukščiausia Markizų salų vieta – bazaltiniai Oavės bokštai (1230 m). Paviršių dengia tropiniai miškai. Aplink salą yra mažų salelių (*motu*), iš kurių didžiausia – Motu Oa.

2017 m. Ua Pu saloje gyveno 2213 žmonės. Vietos gyventojai – markiziečiai. Sala sudaro komuną. Pagrindinė gyvenvietė – Hakahau (1638 gyv.). Yra prieplauka, oro uostas (11 km nuo Hakahau). Verčiamasi žemės ūkiu, žvejyba, gyvulių auginimu, turizmu. Veikia muziejus, Šv. Stepono katalikų bažnyčia, išlikę senovinių tikių, šventyklų, akmeninių aikščių (*marae*) liekanų.

* Oavės bokštai virš Hakahau prieplaukosOavės bokštai virš Hakahau prieplaukos
* Hakahau įlankaHakahau įlanka
* Pietinis salos krantasPietinis salos krantas
* TikisTikis
* Šventvietės liekanosŠventvietės liekanos

Šaltiniai
---------

1. ↑  FRENCH POLYNESIA, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ua Pu** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Kawasaki Mule UTV.
**UTV** (taip pat vadinamas **SxS**, *side by side* – vienas šalia kito) – mažų 2-6 vietų visų varančių ratų automobilių klasė. 

UTV automobiliai yra panašūs į keturračius (ATV), tačiau įprastai UTV sėdimos vietos yra viena šalia kitos, dauguma turi saugos diržus ir saugos priemones nuo apsivertimo. 

Nuo 2017 m. Dakaro ralio UTV tapo atskira šių lenktynių klase. Čia gali lenktyniauti 4 ratų automobiliai, kuriuose lenktynininkas ir šturmanas sėdi greta, o variklis apribotas iki 1000 cm³.

Gamintojai
----------

Žymesni UTV gamintojai:

* Arctic Cat
* Argo UTV
* BMS Motorsports
* Bam X
* Bennche
* Bobcat
* Bush Hog
* Can Am
* Carter Brothers
* Case IH
* CFMoto
* Club Car
* Cub Cadet
* Textron Specialized Vehicles
* Hisun
* Gravely
* Honda
* Husqvarna
* Intimidator UTV
* John Deere
* Kawasaki
* Kioti
* Kubota
* KYMCO
* Mahindra
* New Holland
* ODES UTVS
* Polaris
* QLINK Motor Archyvuota kopija 2016-02-06 iš Wayback Machine projekto.
* Ruesch Motors Archyvuota kopija 2017-10-14 iš Wayback Machine projekto.
* Siorfi-UTV
* TGB - Taiwan Golden Bee Company
* Tomcar
* Yamaha Rhino
| Mušavė |
| --- |
| Mušavė sausringuoju laikotarpiu ties Marandos verslo centru Mušavė sausringuoju laikotarpiu ties Marandos verslo centru |
| **Ištakos** | Pietų centrinė Zimbabvė |
| **Žiotys** | Mvenezis, žemiau Maniučio tvenkinio21°6′57.49″ p. pl. 30°28′19.41″ r. ilg.﻿ / ﻿21.1159694°š. pl. 30.4720583°r. ilg.﻿ / 21.1159694; 30.4720583 |
| **Šalys** | Zimbabvės vėliava Zimbabvė |
|  |
|  **Vikiteka** | Mušavė |

**Mušavė** (angl. *Mushawe, Mushawi*) – upė Zimbabvėje, dešinysis Mvenezio intakas. Išteka *Nemande* kalno apylinkėse ir teka Marandos apylinkėmis, kol įteka į Mvenezį (žemiau Maniučio tvenkinio).

Hidrologija
-----------

Mušavė yra efemerinė upė, kuri teka tik liūčių sezoną (lapkritis-kovas). Mušavės žemupyje upės vaga eina aliuviniu vandeninguoju sluoksniu), kuriame ištisus metus yra vandens. Todėl čia lieka nuolatiniai ar pusiau nuolatiniai ežeriukai, kuriuose gyvena Nilo krokodilai.

### Užtvankos

Mušavė yra patvenkta ties *Dengenya*. Užtvanka buvo pastatyta tam, kad sukauptu vandeniu laistyti žemės ūkio sklypus, tačiau dabar tvenkinio duburys užpildytas smėliu. Kelios nedidelės užtvankos yra Mušavės intakuose.

Vanduo Maranos verslo centrui yra siurbiamas iš aliuvinio vandeningojo sluoksnio, kuriuo eina upės vaga Mušavės žemupyje.

Išnašos
-------

1. ↑  Love, D. de Hamer, W. Owen, R.J.S. Booij, M.J. Uhlenbrook, S. Hoekstra, A. and van der Zaag, P. 2007. Case studies of groundwater – surface water interactions and scale relationships in small alluvial aquifers. In: Abstract volume, 8th WaterNet/WARFSA/GWP-SA Symposium, Lusaka, Zambia, November 2007, p21.
| Kenitraالقنيطرة |
| --- |
| *Palestinos mečetė Kenitroje* |
|  |
| 

KenitraKenitra

34°15′0″ š. pl. 6°35′0″ v. ilg.﻿ / ﻿34.25000°š. pl. 6.58333°r. ilg.﻿ / 34.25000; 6.58333﻿ (Kenitra)Koordinatės: 34°15′0″ š. pl. 6°35′0″ v. ilg.﻿ / ﻿34.25000°š. pl. 6.58333°r. ilg.﻿ / 34.25000; 6.58333﻿ (Kenitra) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Maroko vėliava Marokas |
| **Regionas** | Gharbo–Šrardos–Beni Chseno regionas |
|  |
| **Gyventojų** (2014) | 431 282  |
| **Plotas** | 119 km² |
| **Tankumas** (2014) | 3 624 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Kenitra |

**Kenitra** (arab. القنيطرة = *al-Qenīṭrah*) – miestas šiaurės vakarų Maroke, Atlanto vandenyno pakrantėje, prie Sebu upės žiočių; Gharbo–Šrardos–Beni Chseno regiono administracinis centras. Transporto mazgas: jūrų uostas (išvežamos žemės ūkio ir mineralinės žaliavos – vaisiai, žuvis, mediena, cinko, švino rūdos), geležinkeliai į Tanžerą, Rabatą. Maisto (miltų, konservų), tekstilės, metalo apdirbimo, chemijos pramonė. Veikia universitetas.

Istorija
--------

Senovėje dabartinės Kenitros vietoje buvo finikiečių miestas ***Thamusida***. Romėnų laikais jame pastatyta Veneros šventykla. III a. šis miestas išnyko. Vėliau čia stovėjo nedidelė kasba (įtvirtinta gyvenvietė), o dabartinė Kenitra įkurta 1912 m. prancūzų. Jie pastatė fortą, uostą. 1932–1956 m. miestas pagal jo įkūrėją, generolą Hubert Lyautey vadintas ***Port Liote*** (pranc. *Port Lyautey*). 1942–1991 m. Kenitroje veikė JAV karinė jūrų bazė.

Šaltiniai
---------

1. MOROCCO, *citypopulation.de*
2. ↑  MOROCCO, *citypopulation.de*
3. MOROCCO, *citypopulation.de*
4. ↑  MOROCCO, *citypopulation.de*
5. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 206
Koordinatės: 45°32′49″ š. pl. 11°32′47″ r. ilg.﻿ / ﻿45.54694°š. pl. 11.54639°r. ilg.﻿ / 45.54694; 11.54639

 Paladijo bazilika ir kampanilė naktį
**Paladijo bazilika** (arba Paladijaus bazilika, it. *Basilica Palladiana*) – XV−XVI a. rūmai Vičenzos mieste Italijoje. Rūmus juosia architekto Andrea Palladio lodžijos ir portikas, kurie yra tikriausiai pats žinomiausias jo kūrinys.

Istorija
--------

Gotikinio stiliaus rūmai buvo pastatyti XV a. pagal architekto Domenico da Venezia projektą. Rūmų stogas buvo apversto laivo dugno formos, kurio modelis paimtas iš Palazzo della Ragione Padujoje, dėl ko šie rūmai irgi buvo praminti Palazzo della Ragione. Antrajame aukšte įsikūrė Vičencos miesto vyriausybė (Taryba). Pastatui priklauso gretimai esanti kampanilė (varpinė). Rūmai buvo apjuosti dviguba lodžija 1481 − 1494 m. Apatinėje lodžijoje įsikūrė įvairios krautuvėlės. Tačiau jau po dvejų metų dalis lodžijos sugriuvo. 

Miesto taryba kvietėsi žymiausius to meto architektus sukurti naują projektą. Vyriausybės pasitikėjimą laimėjo Vičencos architektas Andrea Palladio. Spėjama, kad tuo metu jauno Vičencos architekto labui pasistengė įtakingas tarybos narys ir Andrea Palladio rėmėjas Giangiorgio Trissino. Kontraktas darbams buvo pasirašytas 1549 m. Darbai baigti tik 1614 m. gerokai po Andrea Palladio mirties (1580 m.). Andrea Palladio dirbo ties projektu visą likusį savo gyvenimą. Vičencos miestas jam kas mėnesį mokėdavo 5 dukatus. Renesanso stiliaus lodžijų ir portiko statybose buvo panaudotas baltas marmuras. Pastato pavadinimas „bazilika" buvo paties Andrea Palladio sumanytas. Viduramžiais „bazilika" reiškė ne vien bažnyčią, bet ir susirinkimų kambarį, salę, pastatą.

2007 m. buvo organizuotas kapitalinis bazilikos restauracinis projektas, kainavęs apie 21 mln. eurų. 2012 m. restauracija baigta ir pastatas šiuo metu yra parodų rūmai.

Rūmų vaizdai
------------

* Paladijo bazilikos planas, Andrea Palladio piešinys, 1570 m.
* Bazilikos vaizdas
* Viršutinė lodžija
* Paladijo bazilikos arkų forma tapo vėliau plačiai architektūroje naudoto „Paladijo lango" prototipu

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Paladijo bazilika** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Paladijo bazilika visitpalladio.com tinklalapyje[neveikianti nuoroda]
* Paladijo bazilika Palladio architektūros centro tinklalapyje
* Vičencos muziejų tinklalapis Archyvuota kopija 2013-01-23 iš Wayback Machine projekto.
* Vičencos miesto portalas
* Apie bazilikos restauracinį projektą[neveikianti nuoroda]
| ***Po vidurnakčio*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Past Midnight |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Jan Eliasberg |
| Vaidina | Rutger Hauer  Natasha Richardson  Clancy Brown |
| Metai | 1991 |
| Žanras | trileris |
| Trukmė | 100 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Po vidurnakčio** (angl. *Past Midnight*) – 1991 m. JAV sukurtas trileris.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Rutger Hauer – Benas Džordanas
* Natasha Richardson – Laura Metjus
* Clancy Brown – Styvas
* Paul Giamatti – Laris
* Tom Wright
* Guy Boyd
* Dana Eskelson

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Benas Džordanas, kalintas už savo nėščios žmonos nužudymą, anksčiau laiko paleidžiamas į laisvę. Reabilitacijos centro atstovė Laura, kurios globai pavedamas Benas, randa šiam darbą ir, susidomėjsui šio praeitimi, pati ima gilintis į bylą. Atradusi, kad Benas buvo nuteistas dėl netiesioginių įkalčių, ji vis labiau su juo suartėja, kol galiausiai jiedu tampa meilužiais. Nors Laura ir pasitiki Benu, tačiau tuo pačiu širdies gilumoje bijo, kad šis iš tiesų gali būti žudikas. Sužinojusi, kad laukiasi, ji dar labiau išsigąsta, kad dabar jos gali laukti Beno žmonos likimas.
| *My Way* |
| --- |
|  |
| Amberlife studijinis albumas |
| Išleistas | 2003 m. liepos 30 d. |
| Žanras | Rokas, pop |
| Įrašų kompanija | Melodija |
| Apžvalgos |
| Albumo apžvalga |
| Amberlife chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | ***My Way*** (2003) | *In My Life* (2004) |

 |

„**My Way**" - debiutinis lietuvių soft rock atlikėjo Amberlife albumas, išleistas 2003 m.

Dainos
------

1. Whisper
2. Fly
3. Till The End
4. My Way
5. I Love You So
6. More Than Brightness
7. Stayer
8. Aren't We Still Young
9. Just Minds
10. Two

Vaizdo klipai
-------------

2003 m. išleistas animacinis vaizdo klipas dainai „Fly".

2004 m. Stokholme nufilmuotas vaizdo klipas „eurovizinei" dainai „In Your Eyes", kurį režisavo Tomas Brandtas iš Skandinavijos kompanijos „TB Production". Klipas buvo rodomas ne tik per Lietuvos TV, bet ir užsienio muzikiniuose kanaluose „Z" bei "MTV".

Kiti faktai
-----------

Debiutinė daina „My Way" išsilaikė 4 savaites radijo stoties M-1 Top-40 pozicijoje bei tapo Latvijos realybės šou „Uždrausti žaidimai" himnu[1]. Albumas buvo išleistas ir Latvijoje bei Lenkijoje.

2004 m. sausio mėn. Amberlife su švedų prodiuserių kurta daina „In Your Eyes" nusprendus dalyvauti nacionalinėje atrankoje į Euroviziją, kartu su „Tele2" bendrove šis albumas limituotu 3.000 egzempliorių tiražu perleistas pavadinimu „In Your Eyes" su papildomomis 3 šio singlo versijomis[2].

Šaltiniai
---------

1. ↑  www.kaunodiena.lt Amberlife - gerbėjų ir prodiuserių akiratyje
2. ↑  www.delfi.lt Sausio pabaigoje - Amberlife specialus albumas

Nuorodos
--------

* „Fly" videoklipas
* Amberlife „Supermuzikos" profilis
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Palaidinė** – moteriškas viršutinis drabužis, panašus į marškinius.

Gali būti nešiojama įvairiai: kaip kasdieninis arba kaip oficialus drabužis, namie arba viešumoje. Gaminama iš šilko, medvilnės ir kitokio natūralių ar sintetinių audinių. Dažniausiai būna su sagomis (kurios kaip moteriškai aprangai prisiūtos kairėje pusėje), vienspalvės (bet įvairių spalvų ir atspalvių). Daugelis kitų palaidinės elementų priklauso nuo mados: jos gali būti su plačia apykakle arba be apykaklės, su dirželiu ties talija, puoštomis rankovėmis, spaustukais vietoje sagų, trumpomis rankovėmis ir kt.

Palaidinė, kaip ir kiti viršutiniai drabužiai, derinama prie gretimos aprangos – megztinio, kostiumo, sijono, kelnių ir kt.

Istorija
--------

Palaidinės atsirado XIX a. pabaigoje, apie 1890 metus. Ypač ėmė populiarėti po Antrojo pasaulinio karo.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMoteriška apranga ir avalynė |
| --- |
|  |
| 
Aukštakulniai · Bikinis · Kelnaitės · Korsetas · Liemenėlė · Maudymosi kostiumėlis · Mini sijonas · Palaidinė · Pėdkelnės · Siaurikės · Sijonas · Skarelė · Skrybėlaitė · Suknelė |

 |
**Alaus darykla** (papr. *bravoras*, vok. *Brauerei*) – įstaiga, gaminanti alų.

Fragmentacija
-------------

Alaus gamyba yra verslas, dominuojamas kelių korporacijų. Esama ir tūkstančių regioninių gamintojų.

2000 m. didžiausios pasaulio alaus daryklos buvo JAV „Anheuser-Busch", Olandijos „Heineken", Belgijos „Interbrew", Brazilijos „Ambev", Pietų Afrikos Respublikos SAB, JAV „Miller", Danijos „Carlsberg", Didžiosios Britanijos „Scottish & Newcastle". Pastaruoju metu kai kurios susijungė.

2013 m. stambiausios buvo „Heineken", „Carlsberg", „AB InBev", „SABMiller" ir kitos tarptautinės įmonės.

### Lietuvoje

Smulkus kaunietiškas bravoras (2012)
Didžiąją Lietuvos alaus rinkos dalį užima stambiesiems tarptautiniams koncernams priklausančios pramoninės daryklos, tokios kaip „Švyturys", „Utenos alus" (priklauso „Baltic beverages holding"), „Kalnapilis", „Vilniaus tauras" (priklauso „Royal Unibrew").

Didžiausios Lietuvos alaus daryklos susibūrusios į Lietuvos aludarių gildiją. Jai priklauso „Švyturys", „Utenos alus" (susijungę į grupę „Švyturys-Utenos alus"), „Kalnapilis" ir „Vilniaus tauras" (susijungę į „Kalnapilio-Tauro grupę"), „Volfas Engelman".

Be šių alaus gamintojų Lietuvoje yra ir kitų alaus daryklų (pvz. „Gubernija"). Seniausia alaus darykla – „Biržų alaus" darykla, įkurta 1686 m.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  *Alaus pramonė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-06-04.
2. ↑  Jens Gammelgaard (2013). *The Global Brewery Industry*. Edward Elgar Publishing. p. 1. ISBN 9781781006351.
3. ↑  „Lietuvos aludarių gildija". *www.aludariai.lt*. Nuoroda tikrinta 2022-06-04.
4. ↑  „Alaus mėgėjų almanachas". *alutis.lt*. Nuoroda tikrinta 2022-06-04.
5. ↑  „Lietuvos aludarių gildija". *www.aludariai.lt*. Nuoroda tikrinta 2022-06-04.
| Propanas |
| --- |
|  |
| Bendra informacija |
| Cheminė formulė | CH3CH2CH3C3H8 |
| SMILES | CCC |
| Molinė masė | 44,096 g/mol |
| Išvaizda | Bespalvės dujos |
| CAS numeris | [74-98-6] |
| Savybės |
| Tankis ir Agregatinė būsena | 1,83 g/l, dujos |
| Tirpumas vandenyje | 0,1 g/cm³ (37.8 °C) |
| Lydymosi temperatūra | −187,6 °C (85.5 K) |
| Virimo temperatūra | −42,09 °C (231.1 K) |
| Struktūra |
| Simetrinė grupė | C2v |
| Dipolio momentas | 0,083 D |
| Sauga |
| EU klasifikacija | Ypač degios (**F+**) |
| NFPA 704 | 

4
2
0
 
 |
| Rizikos frazės | R12 |
| Saugos frazės | S2, S9, S16 |
| Pliūpsnio temperatūra | −104 °C |
| Savaiminioužsiliepsnojimotemperatūra | 432 °C |
| Sprogimo riba | 2.1–9.5 % |
| RTECS numeris | TX2275000 |
| Giminingi junginiai |
| Giminingi alkanai | EtanasButanas |
|

**Propanas** – tris anglies atomus turintis alkanas, kurio cheminė formulė C3H8. Jis išgaunamas iš naftos produktų, perdirbant naftą ar gamtines dujas.

Propanas yra bespalvės, netoksiškos, šiek tiek anestezuojančios dujos. Propanas paprastai yra gaminamas perdirbant žaliavinę naftą ir kitus naftos produktus krekingo proceso metu.

Propanas, suslėgtas iki 7 bar, gali būti laikomas suskystintas kambario temperatūroje. Komercinio pramoninės paskirties propano sudėtyje dažnai yra nedidelis kiekis butano.

Propano šiluminė vertė kilogramui dujų yra didesnė nei acetileno, bet jo pirminė liepsna išskiria mažesnę šilumos dalį. Liepsnos temperatūra yra žemesnė, o deguonies reikia maždaug 4 kartus daugiau nei naudojant acetileną.

Sauga
-----

Propanas yra sprogus, kai jo koncentracija ore yra 2,2–9,5 %. Propanas yra tankesnis už orą, todėl nutekėjusios dujos leidžiasi žemyn ir išstumia orą, taip sukeldamos didelį sprogimo arba uždusimo pavojų.

Panaudojimas
------------

Įprastas buitinis dujų balionas pripildomas propano.
Plačiai buityje ir pramonėje naudojamos degiosios dujos.

Kartu su deguonimi arba oru propanas plačiai naudojamas pramonėje:

* kaitinimo liepsna, litavimo
* litavimo kietuoju lydmetaliu ir pjovimo procesuose.

Naudojamas aerozoliniuose balionėliuose kaip varančiosios dujos. Tokie balionėliai gali būti ir maisto produktų pakuotės (pvz. purškiamo kremo balionėliai), todėl propanas priskiriamas maisto priedams (jo E numeris – E944).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Propanas (gazolis)

Nuorodos
--------