| Gilgitas-Baltistanasگلگت بلتستان |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Pakistano vėliava Pakistanas |
| **Administracinis centras** | Gilgitas |
| **Rajonų skaičius** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** (2017) | 1 492 924 |
| **Plotas** | 72 496 km² |
| **Tankumas** (2017) | 21 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Gilgitas-BaltistanasVikiteka |

**Gilgitas-Baltistanas** (urd. گلگت بلتستان = *Gilgit-Baltistān*, balt. གིལྒིཏ་བལྟིསྟན) – administracinė teritorija Pakistano šiaurėje. Ribojasi su Chaiberu-Pachtunchva vakaruose, Vachano koridoriumi (Afganistanas) šiaurėje, Sindziangu (Kinija) šiaurės rytuose, Laisvuoju Kašmyru pietvakariuose bei Džamu ir Kašmyru (Indija) pietryčiuose. Administracinis centras – Gilgitas.

Iki 2009 m. kraštas buvo administruojamas kaip ***Šiaurinės teritorijos*** (urd. شمالی علاقہ جات = *Shumālī Ilāqe Jāt*).

Geografija
----------

Senovinis regiono, kurį apima dabartinis administracinis vienetas, pavadinimas yra Balavaristanas (urd. بلاورستان). Šioje teritorijoje yra aukščiausios Pakistano viršukalnės (K2, Nanga Parbatas ir kt.), čia persipina Pamyro, Himalajų, Hindukušo, Karakorumo kalnai. Gilgite-Balistane driekiasi vieni ilgiausių kalnų ledynų pasaulyje (Biafo, Baltoro, Baturos), yra keletas aukštikalnių ežerų (Šeosaras, Satpara, Rušas, Kačura). Svarbiausios upės – Gilgitas, Hunza. Kalnų papėdėje driekiasi Deosajaus plynaukštė, yra įkurtas nacionalinis parkas.

Istorija
--------

*Pagrindiniai straipsniai – Baltistanas, Dardistanas ir Brušalis*.
Gilgitas-Baltistanas sudarytas iš trijų istorinių-geografinių regionų – Dardistano (kur vyrauja dardų tautos), Brušalis (kur vyrauja burušai) ir Baltistano.

Dėl savo geografinės specifikos, jis ilgą laiką buvo atskirtas nuo Pietų Azijos kultūrinės įtakos, ir tik I mūsų eros tūkstantmečio viduryje čia ėmė plisti įtaka iš Tibeto, VII a. regionas buvo įjungtas į Tibeto imperiją. Tai nulėmė tibeto kultūros įsigalėjimą vietos kalniečių tarpe. Imperijai suirus XI a. Baltistano kalnų slėniuose susikūrė smulkios feodalinės kunigaikštystės, kurių svarbiausia buvo su sostine Skardu, valdoma Makponų dinastijos. Jos palaikė kultūrinius ryšius su gretimu Ladaku pietryčiuose.

Nuo XV a. į Baltistaną į vakarų (Irano) ėmė skverbtis Islamo kultūrinė įtaka. Labiausiai paplito izmailizmas. Progresuojant feodaliniam susiskaidymui, susikūrė daug smulkių kunigaikštysčių, kurių valdovai titulavosi mirais. 1846 m. į regioną įsiveržė Džamu karalystės armija iš pietų. Padedant Britų imperijai, Baltistanas buvo įjungtas į Džamu ir Kašmyro karalystės sudėtį, kur didžiąja dalimi administruotas kaip Gilgito agencija.

1947 m. padalijus Indiją, Džamu ir Kašmyro kontrolė tapo Kašmyro konflikto priežastimi. Galiausiai Indija ir Pakistanas *de facto* pasidalino karalystę įtakos sferomis, kurias skiria vadinamoji kontrolės linija. Oficialus padalinimas *de jure* nėra įvykęs iki šiol. Po šio padalinimo Baltistanas liko kontroliuojamas Pakistano, ir čia liko egzistuoti senieji Britų administracijos vienetai. Tik 1970 m. jie sujungti į vieną administracinį vienetą – Šiaurines teritorijas. 2009 m. šiam vienetui suteikta didesnė savivalda, ir jis pervardintas dabartiniu vardu.

Gyventojai
----------

Gilgito-Baltistano etninė sudėtis gerokai skiriasi nuo likusio Pakistano – čia daugiausiai gyvena tibetiečiams giminingi baltai, šinai, burušai ir daug kt. taip pat yra kašmyriečių. Nors dabar dauguma krašto gyventojų yra musulmonai (paplitęs izmailizmas), tačiau kultūriškai čia jaučiama Tibeto budizmo ir šamanizmo (bon) įtaka.

Miestuose gyvena 14 % gyventojų. Didesni miestai: Gilgitas, Skardu, Aliabadas, Gorikotas.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Gilgitas-Baltistanas padalintas į 7 rajonus (skliaustuose – administracinis centras):

* Gangčės rajonas (Chaplu)
* Skardu rajonas (Skardu)
* Gilgito rajonas (Gilgitas)
* Diamiro apygarda (Čilasas)
* Gizaro apygarda (Gahkučas)
* Astorės apygarda (Gorikotas)
* Hunzos-Nagaro apygarda (Aliabadas, Sikandarabadas)

* Hunzos slėnisHunzos slėnis
* Nanga ParbatasNanga Parbatas
* Deosajaus plynaukštėDeosajaus plynaukštė
* Vietinis gyventojas iš Astoro rajonoVietinis gyventojas iš Astoro rajono

Šaltiniai
---------

1. ↑  GILGIT-BALTISTAN, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  **Pakistano administracinis suskirstymas** |  |
| **Provincijos:** Beludžistanas | Chaiber Pachtunchva | Pandžabas | Sindas
**Teritorijos:** Islamabado federacinė teritorija | Federaciškai valdomos genčių žemės | Gilgitas-Baltistanas | Laisvasis Kašmyras |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPasaulinė valstybingumo siekiančių tautų organizacija |
| --- |
|  |
| Dabartiniai nariai | 

 Abchazija **·**  Ačehas **·**  Ahvazas **·**  Asirai **·**  Beludžistanas **·**  Barotselandas **·**  Belai **·**  Biafra **·**  Bretanė **·**  Čitagongo kalvos **·**  Gilgitas-Baltistanas **·**  Guamas **·**  Haratinai **·**  Hmongai **·**  Irano Kurdistanas **·**  Jorubai **·**  Kabilija **·**  Katalonija **·**  Kolumbijos apygarda (Vašingtonas) **·**  Krymo totoriai **·**  Lezginai **·**  Madhešiai **·**  Nagalimas **·**  Ogadenas **·**  Ogoniai **·**  Oromai **·**  Pietų Azerbaidžanas **·**  Pietų khmerai **·**  Pietų Molukai **·**  Pietų Mongolija **·**  Rehoboto basteriai **·**  Rytų Turkestanas **·**  Savoja **·**  Sindhudešas **·**  Somalilandas **·**  Sulu **·**  Taivanas **·**  Tibetas **·**  Vakarų Beludžistanas **·**  Vakarų Togolandas **·**  Volkstaatas **·**  Zambezės upės rasės  |  |
|  |
| Buvę nariai | 

 Albanijos graikai **·**  Alto Balsas Nahuai **·**  Amazighai **·**  **Armėnija** **·**  Australijos aborigenai **·**  Baškortostanas **·**  Batvai **·**  Bugenvilis **·**  Bafalo upės dene **·**  Cimšai **·**  **Birma** **·**  Buriatija **·**  Čamerija **·**  Čerkesija **·**  Činai **·**  Čiuvašija **·**  Chalistanas **·**  Degarai-kalniečiai **·**  **Estija** **·**  Gagaūzija **·**  **Gruzija** **·**  Ičkerijos čečėnų respublika **·**  Ingušija **·**  Ingrija **·**  Irako Kurdistanas **·**  Irako turkmėnai **·**  Kabinda **·**  Kalahui Hawaii **·**  Karenai **·**  Komija **·**  Kordiljerų tautos **·**  **Kosovas** **·**  Kumykai **·**  Lakotai **·**  **Latvija** **·**  Masajai **·**  Maohi **·**  Mapučiai **·**  Mariai **·**  Monai **·**  Morai **·**  Nušalkai **·**  **Palau** **·**  Pietų Arabija **·**  Pietų Kamerūnas **·**  **Rytų Timoras** **·**  Rumunijos vengrai **·**  Rusinai **·**  Sacha **·**  Sandžakas **·**  Skonelandas **·**  Šanai **·**  Šiaurės Makedonijos albanai **·**  Talyšai **·**  Tatarstanas **·**  Triestas **·**  Tuva **·**  Udmurtija **·**  Vhavenda **·**  Vakarų Papua **·**  Zanzibaras  |

 |