recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°8′50″ š. pl. 24°53′55″ r. ilg.﻿ / ﻿55.14722°š. pl. 24.89861°r. ilg.﻿ / 55.14722; 24.89861
**Verškainių–Kertušos pelkė** – pelkė (raistas) Lietuvoje, Ukmergės rajone, 4 km į pietvakarius nuo Šešuolių, Šešuolių girioje. Nusidriekusi iš šiaurės į pietus per 5 km ir užima ~6 km² plotą. Pietrytiniu pelkės pakraščiu teka Kertuša (Širvintos intakas), vakariniu – Kertušos baseino upės Parija ir Ąžuoluona. Rytuose telkšo Kertušo ežeras. Didesniąją, pietinę pelkės dalį sudaro raistinė aukštapelkė, mažesniąją, šiaurės rytinę dalį – tarpinė raistinė pelkė.

Pelkėje slūgso ~3,2 mln. m³ daugiausia kimininių durpių, kurių sluoksnio storis siekia iki 2 m. Durpių vidutinis drėgnumas 87 %, peleningumas 6,5 %, susiskaidymas 25 %. Po durpėmis driekiasi iki 0,8 m storio sapropelio sluoksnis, giliau – smėlis ir molis.

Šalia pelkės įsikūręs Kertušo kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Verškainių–Kertušos pelkė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 491
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Šiuo metu galiojantis transporto numerio tipas
**Latvijos transporto priemonių registracijos numeriai** – numerio ženklai, kurie sudaryti iš dviejų raidžių ir keturių skaičių (pvz. AB 1234). Lentelė turi baltą foną ir juodą tekstą. Šiuolaikiniai latviški registracijos numeriai yra su mėlyna Europos Sąjungos identifikavimo etikete.

Specialieji numeriai
--------------------

### Taksi

Taksi numeriai
Taksi registracijos numeris susideda iš dviejų raidžių, kurios žymi TX, brūkšnelio ir keturių skaičių. Turi geltoną foną ir juodą tekstą.

### Priekabos

Priekabų registracijos numeris susideda iš vienos raidės, brūkšnelio ir keturių skaičių. Turi baltą foną ir juodą tekstą.

### Mopedai

Mopedų registracijos numeris
Motociklų registracijos numeris turi tas pačias spalvas kaip ir įprasti registracijos numeriai, bet forma, ir šrifto dydis yra skirtingas. Turi dvi raidės ir keturis skaičius. Registracijos numeriai privalo prasidėti T raide.

### Diplomatiniai korpusai

Diplomatinio korpuso registracijos numeris
Diplomatinio korpuso registracijos numeriai susideda iš dviejų raidžių, brūkšnelio ir keturių skaičių. Turi raudoną foną ir juodą tekstą. Pirmos dvi raidės turi būtų CD, reiškiančios **C**orps **D**iplomatique ir pirmi du skaičiai žymi, kokiai šalies ambasadai automobilis priklauso (pvz. 18 = Norvegija, 33 = Rusija 49 = Europos Sąjunga).
| **Sebastianas Karpiniukas*Sebastian Karpiniuk*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1972 m. gruodžio 4 d.Kolobžegas, Lenkija |
| Mirė | 2010 m. balandžio 10 d. (37 metai)prie Smolensko, Rusija |
|  |
| Veikla | lenkų teisininkas, politinis veikėjas, Lenkijos Seimo narys |
| Partija | „Platforma Obywatelska" |
|  |
| Alma mater | Gdansko universitetas |

**Sebastianas Karpiniukas** (lenk. *Sebastian Marek Karpiniuk*; 1972 m. gruodžio 4 d. Kolobžegas, Lenkija – 2010 m. balandžio 10 d. prie Smolensko, Rusija) – lenkų teisininkas, politinis veikėjas, Lenkijos Seimo narys.

Biografija
----------

Gdansko universiteto Teisės ir administravimo fakultete baigė teisę.

Kolobžego miesto mero patarėjas, 2004–2005 m. Kolobžego viceprezidentas. 2005 m. rugsėjo 25 d. išrinktas į Lenkijos Seimą, partijos „Platforma Obywatelska" narys.

2010 m. žuvo Smolensko aviakatastrofos metu Rusijoje.

Šaltiniai
---------

* Sebastianas Karpiniukas Archyvuota kopija 2006-08-05 iš Wayback Machine projekto. (CV; lenkų k.).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Trango Bokštai |
| --- |
| Trango Bokštai, Didysis Trangas dešinėjeTrango Bokštai, Didysis Trangas dešinėje |
| **Žemynas** | Azija |
| **Šalys** | Pakistano vėliava Pakistanas |
| **Aukščiausias taškas** | 6239 m |
| **Koordinatės** | 36°46′0″ š. pl. 76°11′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.76667°š. pl. 76.18333°r. ilg.﻿ / 36.76667; 76.18333Koordinatės: 36°46′0″ š. pl. 76°11′0″ r. ilg.﻿ / ﻿36.76667°š. pl. 76.18333°r. ilg.﻿ / 36.76667; 76.18333 |
| **Kalnodara** | alpinė |

**Trango Bokštai** – grupė granitinių bokštų Karakorume, Baltoro masyve, šiaurinėje Baltoro ledyno pusėje; stūkso šiaurės Pakistane (Gilgitas-Baltistanas). Tai dramatiški bokštai, kurių šlaitai sudaro vienus aukščiausių skardžių pasaulyje. Aukščiausia viršūnė yra Didysis Trango Bokštas (6286 m), jo šlaitas yra didžiausia beveik vertikali atbraila pasaulyje (1340 m).

Iš viso Trango Bokštus sudaro 3 kalnai: Didysis Trango Bokštas (turi 4 viršūnes), Trango (Bevardis) Bokštas (6239 m) ir Trango Vienuolis. Greta stūkso dar keli aukštesni, bet ne tokie statūs kalnai, taip pat vadinami Trango vardu, bet masyvui paprastai nepriskiriami (Trangas II – 6327 m, Trango Ri – 6363 m, Trango Sakykla – 6050 m, Trango Pilis – 5753 m).

Trango Bokštai – vieni sunkiausiai įkopiamų kalnų pasaulyje. 1977 m. į Didįjį Trango Bokštą įkopė amerikiečiai Galen Rowell, John Roskelley, Kim Schmitz, Jim Morrissey ir Dennis Hennek. 1992 m. australai Nic Feteris ir Glenn Singleman užkopė į Didįjį Trangą ir nuo jo šoko parašiutu iš 5955 m bei nusileido ant Dungo ledyno (4200 m). Jie pasiekė tuometinį pasaulio parašiutinio šokinėjimo rekordą pagal šuolio pagrindo aukštį.

Trango Bokštai
| **Virginijus Ražukas** |
| --- |
| Gimė | 1964 m. kovo 17 d. (59 metai)Šapuruose, Lazdijų raj. |
| Sutuoktinis (-ė) | Jolanta |
|  |
| Veikla | agronomas, Lietuvos ir Lazdijų rajono politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1989 m. Lietuvos demokratinė darbo partija |
|  |
| Alma mater | 1986 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Virginijus Ražukas** (g. 1964 m. kovo 17 d. Šapuruose, Lazdijų raj.) – agronomas, Lietuvos ir Lazdijų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1986 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, agronomas.
1986–1988 m. Lazdijų rajono K. Požėlos kolūkio agronomas. 1988–1993 m. ir 1997–1998 m. Lazdijų rajono Kučiūnų devynmetės mokyklos mokytojas. 1990–1995 m. Lazdijų rajono Tarybos deputatas.

1993–1996 m. Seimo narys. 1998–2004 m. Valstybės sienos apsaugos tarnybos prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos Lazdijų rinktinės juridinės grupės specialistas. 2004–2008 m. Vyriausybės atstovas Marijampolės apskrityje. 2008–2017 m. advokato Audriaus Bandzaičio padėjėjas. Nuo 2017 m. advokato padėjėjas advokatų kontoroje „Erikas Rugienius ir Partneriai".

1989 m. Lietuvos Demokratinės darbo partijos narys. Žmona Jolanta, dukros Gabrielė ir Evelina.

Šaltiniai
---------

1. ↑  A. Juodokas (1995), *Lietuvos Respublikos Seimas: 1992-1996*, Danielius, ISBN 978-9986-442-06-6
2. ↑
| Dulinčiškių piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Dulinčiškių piliakalnisDulinčiškių piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°03′43.2″ š. pl. 23°19′2.5″ r. ilg.﻿ / ﻿55.062000°š. pl. 23.317361°r. ilg.﻿ / 55.062000; 23.317361Koordinatės: 55°03′43.2″ š. pl. 23°19′2.5″ r. ilg.﻿ / ﻿55.062000°š. pl. 23.317361°r. ilg.﻿ / 55.062000; 23.317361 |

 |
| Vieta | Šakių rajonas |
| Seniūnija | Kriūkų seniūnija |
| Aukštis | 25-29 m |
| Plotas | 50x55 |
| Naudotas | I tūkstantmetis – II tūkstantmečio pradžia |
| Žvalgytas | 1965 |
| Registro Nr. | AR986 / 24749, 24750, 3266 /  |

**Dulinčiškių piliakalnis su gyvenviete** – piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 24750) Šakių rajono savivaldybės teritorijoje, į pietus nuo Dulinčiškių ir į vakarus nuo Ilguvos, Kriūkų seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Sabališkiai – Ilguva prieš pat Ilguvą pasukus per dirvonus į kairę vakarų kryptimi, nusileidus į Nykos slėnį, perėjus Nyką ir pakilus į statų medžiais apaugusį jos kairįjį krantą šiaurės vakarų kryptimi – iš viso 400 m.

Informacinis ženklas Dulinčiškiuose

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Nykos kairiajame krante, 0,5 km nuo jos žiočių, jos santakoje su Velniaraviu. Rytinis šlaitas leidžiasi į Nyką, šiaurinis ir vakarinis – į Velniaravį. Šlaitai statūs, 25-29 m aukščio. Aikštelė beveik keturkampė, pailga pietų – šiaurės kryptimi, 50 m ilgio, 55 m pločio. Pietiniame jos krašte supiltas 58 m ilgio, 19 m pločio, 1,2 m aukščio pylimas, kurio išorinis 1,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 10 m pločio, 0,5 m gylio griovį.

Piliakalnis apardytas arimų, aikštelės vakarinis, šiaurės vakarų ir šiaurinis kraštai nugriuvę. Apaugęs lapuočiais medžiais.

Gyvenvietė
----------

Į pietus nuo piliakalnio, 0,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos šukių.

Tyrimai
-------

1965 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymas dėl pripažinimo valstybės saugomu – 2005-04-29; Nr. ĮV-190. Paminklo teritorijos plotas 40 000 m².

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Veliuonos II piliakalnis 3 km |  | Seredžiaus I piliakalnis 6 km |  |
| Šilvienų piliakalnis 4 km  Misiūnų piliakalnis 1 km |  | Žuklijų piliakalnis 3 km |
| Klepų piliakalnis 31 km | Griešių piliakalnis 37 km | Joginiškių piliakalnis 4,5 km  Žemosios Panemunės piliakalnis 9 km |

Pastaba:Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 24750 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Lietuvos TSR archeologijos atlasas, II Piliakalniai, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 55-56 (Nr. 164).

* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V. 1973, p.172.
* Pranas Kulikauskas. Užnemunės piliakalniai, V. 1982.

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Dulinčiškiai
| **Juniperus virginiana** |
| --- |
| Virgininis kadagys (*Juniperus virginiana*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Pušūnai  *( Pinophyta)* |
| Klasė: | Pušainiai  *( Pinopsida)* |
| Šeima: | Kiparisiniai  *( Cupressaceae)* |
| Gentis: | Kadagys  *( Juniperus)* |
| Rūšis: | Virgininis kadagys  *( Juniperus virginiana)* |

 |

**Virgininis kadagys** (*Juniperus virginiana*) – kiparisinių (*Cupressaceae*) šeimos plikasėklis augalas. Auga Šiaurės Amerikoje į rytus nuo Didžiųjų lygumų.

Daugiametis, visada žaliuojantis, 5–20 m aukščio krūmas arba medis. Kamieno skersmuo 30–100 cm. Jauni spygliški lapai yra 5–10 cm, vėliau susiskaido, tampa trumpi (2–4 mm), aštrūs, šakoti. Kankorėžiai 3–7 cm ilgio, padengti žydros spalvos minkštimu, todėl primena uogas. Juose yra 1-4 sėklos.

Virgininis kadagys – pionierinis augalas, auga skurdžiuose dirvožemiuose, gaisravietėse, kalvų pašlaitėse, senose ganyklose. Lietuvoje auginamas kaip dekoratyvinis augalas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Virgininis kadagys*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 168

Kankorėžiai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Virgininis kadagys** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Virgis Valentinavičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1955 m. birželio 4 d. (67 metai)Vilnius |
| Tėvas | Vladas Valentinavičius |
| Motina | Virginija Valentinavičienė |
| Sutuoktinis (-ė) | Daina Valentinavičienė |
| Vaikai | Justė |
|  |
| Veikla | žurnalistas, redaktorius |
|  |
| Alma mater | 1978 m. Vilniaus universitetas |

**Virginijus** (**Virgis**) **Valentinavičius** (g. 1955 m. birželio 4 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistas, redaktorius, humanitarinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1978 m. Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete baigė psichologijos-filosofijos specialybę, 1978–1995 m. šio fakulteto dėstytojas. 1988 m. apgynė mokslų kandidato disertaciją „Ideologijos samprata Teodoro Adorno filosofijoje".

1995–2004 m. dirbo Laisvosios Europos radijuje Prahoje. 2004 m. dirbo „Eltos" naujienų agentūroje, 2005–2006 m. „Eltos" vyriausiasis redaktorius. 2005–2009 m. vedė LNK TV analitinę laidą „Savaitės panorama". 2006–2009 m. naujienų portalo Alfa.lt vyriausiasis redaktorius, UAB „Alfa Media" direktorius. 

2009–2012 m. ministro pirmininko Andriaus Kubiliaus patarėjas vidaus politikos klausimais. 2011 m. įstojo į Tėvynės Sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) partiją, dalyvavo 2012 m. Seimo rinkimuose.

Nuo 2013 m. dirbo Europos humanitarinio universiteto Socialinių ir politikos mokslų departamento vadovu. Mykolo Riomerio universiteto Komunikacijos instituto direktorius (dekanas).

Mokslinių interesų sritys: Lietuvos politika, Europos Sąjungos Rytų partnerystė, istorinė atmintis, politikos mokslai ir politinė filosofija, medijos ir komunikacija, žiniasklaidos padėtis.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2016-05-06 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2012 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai
3. ↑
4. ↑  Buvęs premjero patarėjas Virgis Valentinavičius pradeda dirbti Europos humanitariniame universitete, 2013-01-09
5. ↑
| **Botrychium virginianum**Apsauga: 1(E) – Prie išnykimo ribos |
| --- |
| Virgininis varpenis |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Domenas: | Eukariotai  *( Eukaryota)* |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Driežlieliūnai  *( Ophioglossophyta)* |
| Klasė: | Driežlielainiai  *( Ophioglossopsida)* |
| Eilė: | Driežlieliečiai  *( Ophioglossales)* |
| Šeima: | Driežlieliniai  *( Ophioglossaceae)* |
| Gentis: | Varpenis  *( Botrychium)* |
| Rūšis: | Virgininis varpenis  *( Botrychium virginianum)* |

 |

**Virgininis varpenis** (*Botrychium virginianum*) – driežlielinių (*Ophioglossacea*) šeimos varpenių (*Botrychium*) genties augalas. Priklauso sporinių induočių grupei.

Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

Apibūdinimas
------------

Daugiametis, vasaržalis, sporinis augalas. Augalas 15–40 cm aukščio. Sterilios lapo dalies (trofoforo) lakštas pavienis, jaunas gali būti šiek tiek plaukuotas. Trofoforo lakštas su koteliu atsišakoja ties augalo viduriu arba šiek tiek žemiau, plačiai trikampis, du arba tris kartus plunksniškai šakotas. Apatinė pinulių pora didžiausia. Fertili lapo dalis (sporofitas) šluotelės pavidalo su ilgu koteliu, du arba tris kartus plunksniškai šakotas. Dauginasi sporomis, kurios susidaro rutuliškose sporangėse. Sporifikuoja birželio–rugpjūčio mėn.

Paplitimas ir ekologija
-----------------------

Vidutiniškai ūksmingų ar vidutiniškai šviesių buveinių augalas. Auga rūgščiuose ar vidutiniškai rūgščiuose (pH < 6,8)  ir vidutiniškai drėgnuose dirvožemiuose, kuriuose labai mažai maisto medžiagų. Lietuvoje įsikuria beržynuose, mišriuosiuose ir lapuočių miškuose, pasitaiko eglynų pakraščiuose, miškų aikštelėse, upelių ar melioracijos griovių šlaituose. Cirkumpoliarinė ir žemyninė rūšis. Paplitusi Šiaurės Rytų Europoje, Alpėse, Karpatuose, Vakarų Sibire, Himalajuose, Mandžiūrijoje, Japonijoje, Šiaurės Amerikoje. Lietuvoje labai reta. Dažniausiai aptinkama Baltijos aukštumose, taip pat Vidurio Lietuvos žemumos prieigose.

Virgininis varpenis su sporofitu

Panaudojimas
------------

Indijoje augalas naudojamas gydyti dizenteriją.

Iš šaknų išvirta arbata sukelia prakaitavimą, vėmimą, kosulį. Taip pat iš šaknų yra gaminamas tepalas, kurį naudoja patepti gyvačių įkandimus, nubrozdinimus, žaizdas.

Himalajuose, žmonės šią rūšį verda ir valgo.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Rasimavičius, M (2021) Lietuvos raudonoji knyga, Kaunas, „Lututė", p. 380
2. ↑
3. ↑  Ethnobotanical Leaflets Archyvuota kopija 2012-03-16 iš Wayback Machine projekto.
4. 1 2
5. ↑  Dave Jacke, Eric Toensmeier. Edible Forest Gardens. Chelsea Green Publishing Co 2015.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Virgininis varpenis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  Kanadai |
| --- |
| Dolu kunitha šokio atlikėjosDolu kunitha šokio atlikėjos |
| Gyventojų skaičius | ~44 mln. |
| Populiacija šalyse | Indijos vėliava Indija (Karnataka) |
| Kalba (-os) | kanadų |
| Vėliava |  |
| Religijos | hinduizmas |
| Giminingos etninės grupės | tulai, telugai, malajaliai, kodavai, kiti dravidai, konkaniai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Kanadai |

**Kanadai**, t. p. *kanarai, kanadigai* (kan. ಕನ್ನಡಿಗ  = *kannaḍiga*) – dravidų tauta, gyvenanti pietų Indijoje, daugiausia Karnatakos valstijoje, taip pat pakraštiniuose aplinkinių valstijų (Maharaštros, Tamilnado, Telanganos) rajonuose. Populiacija – apie 44 mln. žmonių. Vartoja dravidų šeimai priklausančią kanadų kalbą. Dauguma tikinčiųjų – hinduistai (paplitęs šaivizmas, ypač lingajata srovė), yra musulmonų sunitų, džainų.

Kanadai – Indijos autochtonų dravidų tauta. Senovėje pakrančių regionai vertėsi prekyba su romėnais. IV a. Karnataką užėmė Maurijai, tuo metu čia klestėjo džainizmas. Vėliau Pietų Indijoje gyvavo keletas galingų kanadų dinastijų – Kadambų, Čalukjų, Hoisalos, o XV–XVI a. kanadai sukūrė Vidžajanagaro imperiją. Vėliau kurį laiką buvo valdomi musulmonų sultonatų, britų. 1956 m. Indijoje kanadams sudaryta Karnatakos valstija.

Dauguma kanadų dirba žemės ūkyje, pramonėje, paslaugų sferoje, statybose, kai kurie turi savo verslą. Gausi kanadų inteligentija. Išplėtoti dailieji amatai (raštuoti audiniai, siuviniai, medžio inkrustacija, brangaus medžio skulptūrėlės).

Kaimuose statomi vienos-dviejų patalpų namai iš nedegtų arba apdegintų plytų, aukštais keturšlaičiais stogais iš čerpių. Žemakasčiai, miškų kanadai gyvena karkasiniuose-pintuose namuose, dengtuose palmių lapais arba šiaudais. Maistui gausiai naudoja rausvųjų pirštūnių (*ragī*) kruopas, ryžius, ankštines kultūras, agurkus, vaisius.

Išliko kastų apraiškų. Santuoka patrilokalinė.

Kanadai garsėja išskirtinėmis architektūrinėmis tradicijomis (Karnatakoje gausu paveldinių hinduistinių, budistinių, džainų šventyklų). Turtinga klasikinės muzikos tradicija (visa Pietų Indijos muzikinė tradicija vadinama Karnatakos muzikos sąvoka). Tradiciniai ritualizuoti šokiai – dolu kunitha, kamsalė. Kanadų literatūrinė tradicija siekia IX a.

* Kanadų vaikai tradiciniais rūbaisKanadų vaikai tradiciniais rūbais
* Kudalasangama – lingajatos centras KarnatakojeKudalasangama – lingajatos centras Karnatakoje
* Ryžių augintojas Hampio apylinkėseRyžių augintojas Hampio apylinkėse
* Alokazijų pardavėjos šiaurės KarnatakojeAlokazijų pardavėjos šiaurės Karnatakoje
* Kanadų muzikė Gangubai HangalKanadų muzikė Gangubai Hangal

Šaltiniai
---------

1. ↑  kan Duomenys apie kodu „kan" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
2. ↑  *Kanadai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
3. ↑  *Каннара*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
**Dula** (sen. gr. δούλη – „moters tarnaitė" arba „vergė") – gimdyvės padėjėja, galinti padėti gimdančiai moteriai prieš gimdymą, gimdymo metu ir laikotarpiu po gimdymo. Ji neteikia jokių medicininių paslaugų, tačiau padeda suteikdama gimdyvei ir jos partneriui ar (ir) šeimai informaciją (žinias), fizinę pagalbą ir emocinę paramą.

Istoriškai moterys visuomet turėjo giminaičių ar kitų gentainių paramą, tačiau medicinos praktika iš dalies pašalino poreikį kartais su neigiamomis pasekmėmis. Terminas „dula" pirmą kartą pavartotas antropologiniame tyrime, kurį 1973 m. vykdė Dana Raphael. D. Raphael teigė, kad tarp gyvūnų žinduolių įprasta, jog gimdyme dalyvauja tos pačios rūšies moteriškos lyties žinduolis. Žmonių bendruomenėse gimdyme tradiciškai dalyvaudavo šeimynykštė ar draugė. Anot autorės, jų dalyvavimas užtikrindavo sėkmingą gimdymą ir ilgą žindymą. Šiame kontekste Raphael įvedė „dulos" terminą. Jį galutinai įtvirtino Marshall Klaus ir John Kennell, JAV mokslininkai, tyrinėję klinikinių gimdymų, kuriuose dalyvavo gimdyvės padėjėja, eigą.

Medicininiai aspektai
---------------------

Nuolatinė parama gimdyvei gimdymo metu, kurią teikia gimdyvės padėjėja (greta kitų potencialiai gimdyme dalyvaujančių grupių, pvz. bendrosios praktikos slaugytojos, akušerės, kiti ligoninės darbuotojai, partneriai, šeimos nariai ar draugai), teigiamai veikia gimdymo eigą ir motinos bei naujagimio sveikatą. JAV atlikti tyrimai liudija apie šiuos teigiamus rodiklius: trumpesnė gimdymo trukmė, mažiau Cezario pjūvio operacijų, mažiau gimdymo komplikacijų, saikingesnis medikamentų naudojimas, retesni atvejai, kai prireikė mechaniškai išimti vaisių, geresni naujagimių Apgar skalės rodikliai, trumpesnis laikas, praleistas neonatalinės intensyviosios terapijos skyriuose, pozityvi motinų psichologinė savijauta, pasitenkinimas gimdymo patirtimi, didesnis žindančių mamų skaičius.

Organizacijos
-------------

DONA (būstinė JAV) yra didžiausia ir seniausia gimdyvių padėjėjas vienijanti pasaulinė organizacija, įkurta 1992 metais. Šiuo metu ji vienija daugiau nei 7000 narių. Atskirose šalyse veikia nacionalinės gimdyvių padėjėjų organizacijos. Europos šalių gimdyvių padėjėjų organizacijos 2010 m. susivienijo į Europos gimdyvių padėjėjų tinklą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Doula". *Britannica*. Nuoroda tikrinta 2021-12-25.
2. ↑  Koumouitzes-Douvia, Jodi; Carr, Catherine A. (2006). „Women's Perceptions of Their Doula Support". *The Journal of Perinatal Education* **15** (4): 34–40. ISSN 1058-1243. PMC 1804309. PMID 17768433. doi:10.1624/105812406X151402.
3. 1 2  Hodnett, Ellen D.; Gates, Simon; Hofmeyr, G. Justus; Sakala, Carol; Weston, Julie (2011-02-16). „Continuous support for women during childbirth". *The Cochrane Database of Systematic Reviews* (2): CD003766. ISSN 1469-493X. PMID 21328263. doi:10.1002/14651858.CD003766.pub3.
4. ↑  Raphael D. 1973. The tender gift: Breastfeeding. Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall
5. ↑  Klaus M, Kennell J, Klaus P. 2002. The doula book. Cambridge, MA: Perseus Books
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Kanada** turi daug naudingųjų iškasenų, medienos, yra aukšto ekonominio išsivystymo valstybė. Kanados prerijos yra vienas iš svarbiausių kviečių gavybos regionų. Iš Kanados kviečiai eksportuojami į tuos kraštus, kur jų stinga, pavyzdžiui, į tropikų šalis. Eksportuojama laikraštinis popierius, pjauta miško medžiaga, celiuliozė, popieriaus masė, nikelis, aliuminis, nafta ir jos produktai, gamtinės dujos, geležies rūda, varis, asbestas, uranas, kalio druska, lėktuvai, automobiliai ir jų dalys. Svarbiausias prekybos partneris – JAV, be to, prekiaujama su Japonija, D. Britanija, Vokietija, Prancūzija, Belgija, Danija, Australija, Rusija.

Pagal bendrą kalnakasybos produkciją Kanada užima II vietą pasaulyje. Kanadoje mineralinių žaliavų ir pusfabrikačių vidutiniškai vienam gyventojui pagaminama daugiau negu kitose šalyse. Kanada užima labai aukštą vietą pasaulyje pagal nikelio, cinko rūdų, sidabro, kalio druskos, asbesto gavybą, šiek tiek žemesnę pagal aukso, platinos, niobio, molibdeno rūdų, gamtinių dujų, sieros gamybą. Miškas daugiausiai kertamas Britų Kolumbijos, Kvebeko, Ontarijo provincijose. Kanadai tenka apie 1/8 pasaulio medienos produkcijos ir 1/3 eksporto.

2005 m. Kanadoje sumontuotas rekordinis skaičius vėjo jėgainių, kurių bendra galia siekia 239 MW, kai 2004 m. instaliuoti tik 122 MW. Taigi Kanados augimo tempas šioje srityje padidėjęs iki 54 % ir 2005 metais pasiekė 683 MW bendrą metinę galią. Tai reiškia, kad šios energijos pakanka aprūpinti daugiau kaip 240 000 namų. 2006 metais turėtų būti pastatytas dar didesnis kiekis vėjo jėgainių, kurių bendra galia turėtų siekti 500 MW. Šiuo metu Kanada yra 14-oje vietoje pagal išgaunamą elektros energijos kiekį iš vėjo jėgainių.

Kanada yra viena iš pasaulio turtingiausių nacijų, su aukštomis įplaukomis vienam gyventojui bei Ekonominio Bendradarbiavimo ir Išsivystymo organizacijos (OECD) ir G7,G8, G20 narė. Tai yra viena iš pasaulio geriausių 10 prekybos nacijų. Kanada yra sumaišyta rinka, užimanti vietą žemiau negu JAV, bet aukščiau negu dauguma Vakarų Europos nacijų pagal ekonominės laisvės Paveldo Fondo indeksą. Nuo 1990-ųjų pradžios, Kanados ekonomika augo greitai su žemu bedarbystės lygiu ir dideliu vyriausybiniu pertekliumi federaliniame lygmenyje. Šiandien Kanada savo rinka artimai primena JAV, t. y. orientuota ekonomine sistema, gamybos struktūra ir aukštu pragyvenimo lygiu.2009 m. vasario mėn. Kanados nacionalinis bedarbystės lygis buvo 7,77 %. Provincialūs nedarbo rodikliai keičiasi nuo žemo – 3,6 % Albertos provincijoje iki aukšto – 14,6 % Niūfaundlendo ir Labradoro provincijose. Pagal pasaulio didžiausių kompanijų Forbes Global 2000 sąrašą, 2008 metais Kanada sąraše turėjo 69 kompanijas, taip užimdama 5-ąją vietą šalia Prancūzijos. Taip pat 2008 metais Kanados visa vyriausybės įsiskolinimo našta yra žemiausia tarp G8 valstybių.
| **Asterophora lycoperdoides**Apsauga: 2(V) – Pažeidžiama rūšis |
| --- |
| *Asterophora lycoperdoides* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Agarikiečiai  *( Agaricales)* |
| Šeima: | Kupstabudiniai  *( Lyophyllaceae)* |
| Gentis: | Krenklė  *( Asterophora)* |
| Rūšis: | Dulkančioji krenklė  *( Asterophora lycoperdoides)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Dulkančioji krenklė** (lot. *Asterophora lycoperdoides*) – kupstabudinių (*Lyophyllaceae*) šeimos, krenklių (*Asterophora*) genties grybų rūšis, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

* **Augimo vieta**

Negyvi ūmėdžių, piengrybių vaisiakūniai.

* **Augimo laikas**

Vasara, ruduo.

* **Pagrindiniai požymiai**

Grybai, augantys ant kitų negyvų grybų, dažniausiai ant ūmėdžių.

Vaisiakūniai smulkučiai. Kepurėlė 1–2 cm skersmens, jauna – pusiau apvali, vėlaiu – paplokščiai išgaubta, balta, lyg miltuota, galiausiai paruduoja (nuo chlamidosporų), sutrūkinėja, pakraščiai užsilenkę žemyn. Lakšteliai reti, stori, siauri, išnykstantys, arba būna tik jų elementai. Kotas 0,5–3×0,3–0,5 cm, dažniausiai sulinkęs, baltas, pūkuotas. Trama plona, balva, trapi, nemalonaus miltų kvapo. Sporos 5–6×3–4 μm, lygiasienės, chlamidosporos karpotos, kampuotos, rudos, 13–20 (25)×12–20 μm.

**Būdingi požymiai:** auga tik ant negyvų vaisiakūnių, dažniausiai ūmėdžių, piengrybių.

Šilumamėgė. 1975 m. Minčios girininkijoje (Utenos raj.) aptikta net ant 40 blunkančiosios ūmėdės vaisiakūnių. **Nevalgoma**.

Literatūra
----------

Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 166 psl.
| **Kanadinis putinas (*Viburnum lentago*)** |
| --- |
| Kanadinis putinas |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Erškėčiažiedžiai  *( Rosidae)* |
| Šeima: | Sausmediniai  *( Caprifoliaceae)* |
| Gentis: | Putinas  *( Viburnum)* |
| Rūšis: | Kanadinis putinas  *( Viburnum lentago)* |

 |

**Kanadinis putinas** (*Viburnum lentago*) – sausmedinių (*Caprifoliaceae*) šeimos krūmas ar nedidelis medelis.

Paplitimas
----------

Vietinė rūšis JAV šiaurės rytų bei vidurio vakarų valstijose. Taip pat savaime auga Kanadoje nuo Naujojo Bransviko rytuose iki pietryčių Saskačevano provincijos. Izoliuotos populiacijos aptinkamos Šiaurės ir Pietų Dakotoje, Vajominge, Kolorade, Apalačų kalnuose ir iki Kentukio bei Virdžinijos valstijų pietuose.

Rūšis introdukuota Lietuvoje. Lietuvos gamtinės sąlygos palankios, žiemą nenušala. Gerai auga daugelyje dirvožemių, atsparus kenkėjams bei ligoms.

Požymiai
--------

Auga lėtai kaip krūmas arba retai kaip nedidelis medelis (per 20 metų ir brandos amžiuje) užauga iki 8,5 m aukščio ir iki 25 cm skersmens kamienais. Žydi gegužės pabaigoje ir birželį. Žiedai gelsvai balti, smulkūs 5–6 mm skersmens išaugantys susitelkę skėtiškose 7–12 cm skersmens kekėmis. Lapai blizgantys su nusmailėjusiomis viršūnėmis, rudenį raudoni. Uogos (Kaulavaisis) – smulkios, melsvai juodos 8–16 mm ant rausvų kotelių.

Panaudojimas
------------

Uogos valgomos. Šiaurės Amerikos Indėnai žievę ir lapus naudoja tradicinėje medicinoje kaip fitoterapijai. 
Kanadinis putinas yra sukryžmintas su Viburnum prunifolium ir išvesta hibridinė Viburnum × jackii veislė.

Galerija
--------

* Žiedai ir lapai

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kanadinis putinas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Apie kanadinį putiną per plants.usda.gov svetainę, *Anglų k.*
| **Potentilla anserina** |
| --- |
| Žąsinė sidabražolė (*Potentilla anserina*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Erškėtiniai  *( Rosaceae)* |
| Gentis: | Sidabražolė  *( Potentilla)* |
| Rūšis: | Žąsinė sidabražolė  *( Potentilla anserina)* |

 |
| Binomas |
| ***Potentilla anserina***Linnaeus |
| **Sinonimai** |
| * *Argentina anserina*
* *Potentilla yukonensis*
 |

**Žąsinė sidabražolė** (*Potentilla anserina*) – erškėtinių (*Rosaceae*) šeimos, sidabražolių (*Potentilla*) genties augalų rūšis. Paplitusi Europoje, Azijoje bei Šiaurės Amerikoje.

Daugiametis, šliaužiantis, žolinis augalas. Šaknys mėsingos, kartais gumbiškai sustorėjusios. Stiebas plonas, šliaužiantis, 15−80 cm ilgio, įsišaknijantis. Lapai plunksniški, iš 13−21 lapelio, apatinė jų pusė apaugusi sidabriškai blizgančiais plaukeliais. Žiedai pavieniai, ilgakočiai, išaugę ties stiebo pamatu arba bambliais, gana dideli, 1,5−2,5 cm pločio. Potauris lapeliai 5, triskilčiai. Taurėlapiai 5, šilkaplaukiai. Vainiklapiai 5, apie 1 cm ilgio, skaisčiai geltoni. Kuokelių ir piestelių daug. Vaisius sutelktinis. Vaisiukai − kiaušiniški riešutėliai; kiekviename vaisiuje jų subręsta po 20−25. Riešutėliai gelsvai rudi, jų nugarėlė išgaubta, pilvelis įgaubtas.

Žydi liepos − rugpjūčio mėn. pavieniai augalai ir vėliau, iki šalnų. Labai dažna visoje Lietuvoje. Auga kiemuose, pakelėse, pakrantėse, dykvietėse, ganyklose, pievose, laukuose, upių ir ežerų krantuose.

Požymiai

Panaudojimas
------------

Augalas turi rauginių ir gydomųjų medžiagų. Šaknis spalva ir skoniu primenana pastarnoką, kai kurios Skandinavijos ir Sibiro tautos vartoja maistui. Susmulkinta žole lesinami naminiai paukščiai, ypač žąsiukai ir kalakučiukai.

Literatūra
----------

Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 46 psl.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Žąsinė sidabražolė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| *Revolution In Me* |
| --- |
|  |
| Siobhan Donaghy studijinis albumas |
| Įrašytas | 2002–2003 m. |
| Žanras | Pop |
| Trukmė | 43:25 |
| Įrašų kompanija | London Records |
| Prodiuseris | Siobhán DonaghyCameron McVeyMarlon RoudettePreetesh Hirji |
| Apžvalgos |
| * The Guardian  skaityti
* RTE.e Entertainment  skaityti
* UKMIX  skaityti
* Play.com  skaityti
* Soundi  skaityti
* Shazam  skaityti
* Discogs  skaityti
 |
| Siobhan Donaghy chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **„Revolution In Me"**(2003) | „Ghosts" (2007) |

 |

**„Revolution In Me"** – 2003 m. rugsėjo 29 d. anglų atlikėjos Siobhan Donaghy išleistas debiutinis albumas. Albumas debiutavo ir pasiekė tik #117 vietą Jungtinės Karalystės albumų tope. Tačiau albumas buvo gerai įvertintas keliose Europos šalyse, kaip antai Švedijoje ir Suomijoje.

Albumo istorija
---------------

Donaghy palikus grupę, ji pradėjo rašyti dainas su savo buvusiu prodiuseriu Cameron McVey (kuris dirbo kartu su „Sugababes", „All Saints" ir Neneh Cherry), ir pradėjo dainuoti pasivadinus slapyvardžiu „Shanghai Nobody". 2003 m. kovo mėnesį Donaghy išleido singlą „Nothing But Song", kuris nepasiekė komercinės sėkmės, bet buvo gerai įvertintas kritikų, o singlą Siobhan išleido kaip Shanghai Nobody, nes nenorėjo, kad apie ją galvotų „Kaip merginą, kuri paliko Sugababes". Tačiau po šio singlo Siobhan nenaudojo savo slapyvardžio.

2003 m. birželio 23 d. ji išleido savo pirmąjį komercinį solo singlą „Overrated", kurį parašė kartu su Cameron McVey, ir kuris pasiekė #19 vietą Jungtinėje Karalystėje. Pavadinimas singlo „Overrated" yra „Sugababes" debiutinio singlo „Overload" perdirbinys. Po pirmojo singlo „Overrated", 2003 m. rugsėjo 15 d. buvo išleistas antrasis singlas „Twist Of Fate", kuris pasiekė #52 vietą. Po dviejų savaičių Siobhan išleido savo debiutinį solo albumą „Revolution In Me".

Donaghy debiutinis albumas 2003 m. rugsėjo 29 d. buvo išleistas įrašų kompanijos „London Records". Albumas debiutavo tik #117 vietoje. Dainas albumui parašė ir prodiusavo tiek Siobhan, tiek Cameron McVey ir Marlon Roudette iš „Mattafix". Kiekviena iš 12 dainų, iš albumo yra kartu parašyta Donaghy su McVey, Preetesh Hirji, Matt Kent ir kitais.

„Parlophone" nusipirko teises į albumą „Revolution In Me", kai Siobhán pasirašė sutartį su šia įrašų kompanija.

Albumo dainos
-------------

| # | Pavadinimas | Trukmė |
| --- | --- | --- |
| 1. | „Nothing But Song" | 3:49 |
| 2. | „Man Without Friends" | 4:30 |
| 3. | „Overrated" | 4:46 |
| 4. | „Little Bits" | 5:17 |
| 5. | „As You Like It" | 4:22 |
| 6. | „Next Human (XY)" | 4:26 |
| 7. | „Suasex" | 4:28 |
| 8. | „Twist Of Fate" | 4:50 |
| 9. | „Faces" | 3:48 |
| 10. | „Dialect" | 4:27 |
| 11. | „Revolution In Me" | 4:20 |
| 12. | „Iodine" | 4:25 |

Dainų versijos
--------------

* „Overrated" (Radio Edit)
* „Overrated" (Single Version)
* „Twist Of Fate" (Radio Edit)

Albumo vieta topuose
--------------------

| Topas (2003) | Vieta |
| --- | --- |
| Jungtinės Karalystės Albumų Topas | 117 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Finnish album review Archyvuota kopija 2011-05-26 iš Wayback Machine projekto.
| Vonsošo valsčiuslenk. *Gmina Wąsosz* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Palenkės vaivadija Palenkės vaivadija |
| **Apskritis** | Grajevo apskritis |
| **Administracinis centras** | Vonsošas |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 4 062 |
| **Plotas** | 117,92 km² |
| **Tankumas** (2008) | 34 žm./km² |
|  |
| **Teritorijos kodas** | 2004062 |
| **Pašto kodas** | PL 19-222 |
| **Tel. kodas** | 86 |
|  |
| **Tinklalapis** |  |

**Vonsošo valsčius** (lenk. *Gmina Wąsosz*) – kaimiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Grajevo apskrityje. Centras – Vonsošas. Ribojasi su Grabovo, Grajevo, Pžitulų, Radziluvo ir Ščučino valsčiais.

Istorija
--------

Nuo V a. pr. m. e. iki XIII a. šiose vietovėse gyveno lietuviams artima baltų gentis – jotvingiai. Apie XV a. šias vietoves pradėjo kolonizuoti mozūrai ir lenkai. Nuo 1138 m. iki 1526 m. dabartinės valsčiaus žemės priklausė Lenkijos karalystės Mazovijos kunigaikštystei, o nuo 1529 m. iki 1569 m. Mazovijos vaivadijai. Nuo 1569 m. iki 1795 m. buvo Abiejų Tautų Respublikos Didžiosios Lenkijos provincijos Mazovijos vaivadijos valdose. Nuo 1795 m. iki 1807 m. priklausė Prūsijos karalystės Naujosios Rytų Prūsijos Balstogės departamentui. Nuo 1807 m. iki 1815 m. priklausė Varšuvos kunigaikštystės Lomžos departamentui. Nuo 1815 m. iki 1837 m. priklausė Rusijos imperijos Lenkijos Kongreso karalystės Augustavo vaivadijai, 1837–1866 m. Augustavo gubernijai, 1867–1914 m. Lomžos gubernijai. Nuo 1914 m. iki 1919 m. priklausė Vokietijos imperijai. 1919–1939 m. priklausė Lenkijos tarpukario Balstogės vaivadijai. 1939–1941 m. ir 1944 m. valsčius priklausė Tarybų Sąjungos, Baltarusijos TSR, Balstogės srities, Grajevo rajonui. 1941–1945 m. priklausė Trečiajam reichui. Nuo 1945 m. priklauso Lenkijai. 1945–1975 m. priklausė Balstogės vaivadijai. 1975–1999 m. priklausė Lomžos vaivadijai.

Paviršiaus struktūra
--------------------

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 117,92 km², iš kurių:

* ariama žemė: 72 %
* miškai: 21 %
* vandens telkiniai: 7 %

Valsčius sudaro 12,19 % Grajevo apskrities.

Gyventojai
----------

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

| Aprašymas | Bendrai | Moterys | Vyrai |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyventojai | **4062** | 100 % | 1986 | 48,9 % | 2076 | 51,1 % |
| Gyventojų tankumas(Gyv./km²) | 34,4 | 16,8 | 17,6 |

Pagal 2002 metų duomenis pajamų vidurkis vienam gyventojui buvo 1471,68 zlotai.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Bagienicė, Bukovo Dužė, Grudžo Kolonija, Jakai, Kendziorovas, Komosevas, Kudlačevas, Lavskas, Lavsko Kolonija, Lazų Kolonija, Lempicė, Modzelė, Nebžidai, Necikai, Sulevo Kaunatai, Sulevo Prusai, Šimanai, Vonsošas, Zalesiai ir Žebrai.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2012-02-11 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RGrajevo apskrities valsčiai |
| --- |
|  |
| 
Grajevo valsčius • Radziluvo valsčius • Raigardo valsčius • Ščučino valsčius • Vonsošo valsčius  |  |

 |
| Žąsinų piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Žąsinų piliakalnisŽąsinų piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°7′20.2″ š. pl. 26°15′36″ r. ilg.﻿ / ﻿55.122278°š. pl. 26.26000°r. ilg.﻿ / 55.122278; 26.26000Koordinatės: 55°7′20.2″ š. pl. 26°15′36″ r. ilg.﻿ / ﻿55.122278°š. pl. 26.26000°r. ilg.﻿ / 55.122278; 26.26000 |

 |
| Vieta | Švenčionių rajonas |
| Seniūnija | Švenčionių seniūnija |
| Aukštis | 6-8 m |
| Plotas | 48x20 |
| Naudotas | I tūkstantmetis pr. m. e. |
| Žvalgytas | 1999 |
| Registro Nr. | 33315 |

**Žąsinų piliakalnis** – piliakalnis (unikalus objekto MC kodas 33315) Švenčionių rajono savivaldybės teritorijoje, Švenčionių seniūnija. Pasiekiamas keliu Milkuškos – Jančiūnai, už Žąsinų ežero, į pietus nuo kurio praeina Lietuvos–Baltarusijos valstybinė siena, paėjus lauku 50 m į dešinę šiaurėn.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas Žąsinų (Musio) ežero pietvakariniame krante esančioje atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 48x20 m dydžio. Joje rasta brūkšniuotos keramikos. Pietiniame šlaite, 2 m žemiau aikštelės yra 6 m pločio terasa, šiauriniame šlaite, 3 m žemiau aikštelės yra trikampė 11 m ilgio, 15 m pločio terasa. Panašu, kad anksčiau piliakalnį šlaituose, 2-3 m žemiau aikštelės juosė griovys ir pylimas, iš kurių liko tik terasos. Šlaitai ežero pusėn statūs, 17 m aukščio, kitur nuolaidesni, 6-8 m aukščio.

Piliakalnis labai nuartas. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais, pietinėje dalyje auga kelios eglės.

Tyrimai
-------

1999 m. piliakalnį žvalgė Istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu pr. m. e. 2009 m. gruodžio 9 d. Kultūros paveldo departamento nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo tarybos posėdyje įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Nevieriškės piliakalnis 9 km | Stūglių piliakalnis 9 km Jaciūnų piliakalnis 0,2 km | Stajėtiškio piliakalnis 18 km |  |
| Cirkliškio piliakalnis 6,5 km |  | Mikštų piliakalnis 1,4 km  Diaugūnų piliakalnis 16 km |
| Kavalčiukų piliakalnis 7 km | Svierių piliakalnis 30 km | Bielavščinos piliakalnis 39 km |

Pastaba:   
 Norėdami pamatyti Vikipedijoje aprašytų gyvenviečių ir kultūros paveldo objektų žemėlapį paspauskite prie koordinačių esančią Žemės ikoną

Šaltiniai
---------


* Džiugas Brazaitis, Vykintas Vaitkevičius, Gintautas Zabiela. Lietuvos–Baltarusijos sienos ruožo Švenčionių rajone žvalgymai 1999 m. // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 1998 ir 1999 metais. Vilnius, 2000. p. 508.

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Lietuvos piliakalniai
* Lietuvos piliakalniai. Žąsinai
| Vongrovecaslenk. *Wągrowiec* |
| --- |
|              |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

VongrovecasVongrovecas

52°48′0″ š. pl. 17°12′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.80000°š. pl. 17.20000°r. ilg.﻿ / 52.80000; 17.20000﻿ (Vongrovecas)Koordinatės: 52°48′0″ š. pl. 17°12′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.80000°š. pl. 17.20000°r. ilg.﻿ / 52.80000; 17.20000﻿ (Vongrovecas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | {{{alias}}} Didžiosios Lenkijos vaivadija |
|  |
| **Meras** | Krzysztof Poszwa |
|  |
| **Gyventojų** (2011 m.) | 25 313  |
| **Plotas** | 17,83 km² |
| **Tankumas** (2011 m.) | 1 420 žm./km² |
| **Altitudė** | 100 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 62-100 |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Vongrovecas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Vongròvecas |

**Vongrovecas** (lenk. *Wągrowiec*) – miestas Didžiosios Lenkijos vaivadijoje, šiaurės vakarų Lenkijoje, 60 km nuo Poznanės, 40 km nuo Gniezno ir 70 km nuo Bydgoščiaus. 25 313 gyventojų (2011 m. duomenys).

Svarbus susisiekimo mazgas. Išvystyta mašinų, maisto perdirbimo ir baldų gamyba. Turizmo centras. Mieste yra keli viešbučiai.

Istorija
--------

Dabartinio miesto teritorijoje gyvenvietę, vadintą *Prostynie*, įkūrė vienuoliai. Rašytiniuose šaltiniuose, kaip Vongrovecas, pirmą kartą paminėtas 1381 m. Tais pačiais metais suteiktos miesto teisės. XV ir XVI a. buvo svarbus prekybos ir gamybos (daugiausia tekstilės) centras. 1656 m. Švedų tvano metu, sudegintas Karolio Gustavo pajėgų. Po 1793 m. Abiejų Tautų Respublikos padalijimo atiteko Prūsijos karalystei. 1807 m. perduotas valdyti Varšuvos kunigaikštystei.
| Meleuzas*Мелеуз* |
| --- |
| *Meleuzo savivaldybė* |
|  |
| 

MeleuzasMeleuzas

52°57′0″ š. pl. 55°56′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.95000°š. pl. 55.93333°r. ilg.﻿ / 52.95000; 55.93333﻿ (Meleuzas)Koordinatės: 52°57′0″ š. pl. 55°56′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.95000°š. pl. 55.93333°r. ilg.﻿ / 52.95000; 55.93333﻿ (Meleuzas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Respublika** | Baškirija Baškirija |
| **Rajonas** | Meleuzo rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | XVIII a. |
|  |
| **Gyventojų** (2017) | 58 536  |
| **Altitudė** | 170 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Meleuzas |

**Meleuzas** (rus. *Мелеуз*, bašk. *Мәләүез*) – miestas Rusijoje, pietų Baškirijoje, 225 km į pietus nuo Ufos, prie Belajos upės (ir jos intako Meleuzo žiočių); rajono centras. Geležinkelio stotis, praeina Ufos–Orenburgo plentas. Chemijos (mineralinių trąšų), statybinių medžiagų, maisto (pieno, cukraus, alaus), medienos apdirbimo pramonė. Veikia Ufos technikumo, Maskvos technologijų universiteto padaliniai. Veikia krašto muziejus, kultūros namai.

Tautinė sudėtis 2010 m.: rusai – 47,9 %, baškirai – 29,1 %, totoriai – 15,8 %, čiuvašai – 3,8 %, ukrainiečiai – 1,3 %.

Istorija
--------

Meleuzas įkurtas XVIII a. antroje pusėje kaip prekybinis centras prie Orenburgo trakto. Nuo 1863 m. – valsčiaus centras. XX a. 6-ajame dešimtmetyje Meleuze pradėta plėtoti pramonė, 1958 m. suteiktas miesto statusas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 279
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Slovėnijos demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 2 005 692 (2009 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**

* *0-14 m.:* 13,5 %
* *15-64 m.:* 69,9 %
* *65 m. ir vyresni:* 16,5 % (2009 m. apsk.)

**Amžiaus mediana:**

* *bendra:* 41,7 m.
* *vyrų:* 40,1 m.
* *moterų:* 43,3 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** - 0,113 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 8,97 gimimų/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 10,62 mirčių/1000 gyv. per metus (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 0,52 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 48 % (2008 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** -0,6 % (2005 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:

* *Gimimo metu:*1,07 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,64 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,95 vyro vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 4,25 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:*76,92 m.
* *vyrų:* 73,25 m.
* *moterų:* 80,84 m. (2009 apsk.)

**Raštingumas:**

* *bendras:* 99,7 %
* *vyrų:* 99,7 %
* *moterų:* 99,6 %

Šaltiniai
---------

* CŽV pasaulio faktų knyga: Slovėnija (angliškai) Archyvuota kopija 2020-04-24 iš Wayback Machine projekto.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Sąrašas:Slovėnijos miestai

  

v • a • r **Europos gyventojai** 

Airija |
Albanija |
Andora |
Armėnija |
Austrija |
Azerbaidžanas |
Baltarusija |
Belgija |
Bosnija ir Hercegovina |
Bulgarija |
Čekija |
Danija |
Estija |
Graikija |
Gruzija |
Islandija |
Ispanija |
Italija |
Jungtinė Karalystė |
Juodkalnija |
Kazachija |
Kosovas |
Kroatija |
Latvija |
Lenkija |
Lichtenšteinas |
Lietuva |
Liuksemburgas |
Makedonija |
Malta |
Moldavija |
Monakas |
Norvegija |
Nyderlandai |
Portugalija |
Prancūzija |
Rumunija |
Rusija |
San Marinas |
Serbija |
Slovakija |
Slovėnija |
Suomija |
Švedija |
Šveicarija |
Turkija |
Ukraina |
Vatikanas |
Vengrija |
Vokietija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Slovėnijos geografija** |
|  |
| **Žemynas** | Europa |
| **Regionas** | Pietų Europa |
| **Plotas** | 20 273 km²99,4 % žemės0,6 % vandens |
| **Pakrantė** | 43 km |
| **Sienos** | Austrija 324 kmVengrija 102 kmKroatija 670 kmItalija 232 km |
| **Aukščiausias taškas** | Triglavas2 864 m |
| **Žemiausias taškas** | Adrijos jūra0 m |
| **Ilgiausia upė** | Sava221 km |
| **Didžiausias ežeras** | Cerknicos ežeras38 km² |

**Slovėnija** – valstybė Pietų Europoje; žemyninės Europos, Balkanų ir Apeninų pusiasalių sandūroje. Šiaurės vakaruose skalauja Adrijos jūros Triesto įlanka. Šiaurėje ribojasi su Austrija (324 km), rytuose su Vengrija (102 km), pietryčiuose ir pietuose su Kroatija (670 km), vakaruose su Italija (232 km).

Klimatas
--------

Viduržemio jūros (mediteraninis) pajūryje, vidutinių platumų pereinantis iš jūrinio į žemyninį didesnėje dalyje, alpinių ir subalpinių pievų kalnuose. Pajūryje karštos ir sausos vasaros bei švelnios ir lietingos žiemos. Klimatas žemyniškėja rytų kryptimi. Vidutinė metinė oro temperatūra °C: Adrijos pajūris +14, Liubliana +10, Murska Sobota +9, Ratečė +6 – Julijos Alpėse, 864 m virš jūros lygio, Kredarica -1,5 – Triglave, 2 514 m virš jūros lygio. Pajūriui būdingi stiprūs sezoniniai vėjai.

Dirvožemis
----------

Panonijos žemumoje paplitę juodžemiai, upių slėniuose – aliuviniai dirvožemiai, pietvakariuose – raudonžemiai. Tarpukalnių slėniuose vyrauja jauriniai ir rusvieji miškų dirvožemiai, aukščiau – skurdūs skeletiniai dirvožemiai.

Augalija
--------

Miškų daugiausia kalnų šlaituose – vyrauja eglės, pušys, maumedžiai. Žemesnėse vietose paplitę plačialapių miškai (ąžuolai, skroblai, bukai, liepos). Adrijos pajūriui būdinga mediteraninė augalija (mirtos, laukinės pistacijos ir alyvmedžiai, rozmarinai), rytinei daliai – stepių ir miškastepių augalija.

  


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos šalių geografijos |
| --- |
|  |
| 
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė (Anglija, Šiaurės Airija, Škotija, Velsas) | Juodkalnija | Kazachija | Kipras | *Kosovas* | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Šiaurės Makedonija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikanas | Vengrija | Vokietija |

 |