Koordinatės: 53°04′33″š. pl. 8°48′26″r. ilg.﻿ / ﻿53.0759°š. pl. 8.80731°r. ilg.﻿ / 53.0759; 8.80731

| Brėmeno Rolandas |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| **Vieta** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Tipas** | Kultūrinis |
| **Kriterijus** | iii, iv, vi |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 1087 |
| **Regionas**\*\* | Europa |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 2004  (28-oji sesija) |
|  **Vikiteka:** | Brėmeno Rolandas |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Brėmeno Rolando statula** (vok. *Rolandstatue*) – Brėmeno (Vokietija) Rinkos aikštėje stovinti Rolando statula, vienas žymiausių miesto simbolių, UNESCO pasaulio paveldo objektas. Brėmeno Rolandas yra didžiausia atskirai stovinti skulptūra iš vokiečių viduramžių. Pasak legendos, Brėmenas išlaikys savo nepriklausomybę tol, kol jį saugos Rolandas. 

Rolandas – legendinis riteris, Ronsevalio mūšio didvyris, tarnavęs Šv. Romos imperatoriui Karoliui Didžiajam. Rolandai pastatyti šiaurės rytinės Vokietijos miestuose Halberštate, Halėje, Kvedlinburge, Haldenslėbene, taip pat už Vokietijos ribų – Kroatijoje, Lenkijoje, Latvijoje, kitose šalyse. Brėmeno Rolando statulos mažesnės kopijos stovi keliuose užsienio miestuose. Brazilijos Rolandijos mieste, 1932 m. įkurtame vokiečių imigrantų, stovi 4/5 dydžio kopija.

Rolando skulptūra stovi senamiesčio aikštėje, priešais Brėmeno rotušę
Šalia Rolando – Brėmeno mugė
Šarvuoto riterio Rolando su aukštyn pakeltu kalaviju statula stovi tarp Brėmeno rotušės ir Pirklių gildijos rūmų. Rolando žvilgsnis nukreiptas į Brėmeno katedrą. Skulptūros aukštis yra 5,47 m, ji sumontuota ant 60 cm aukščio pjedestalo. Rolandas remiasi į ciboriumu papuoštą koloną. Skulptūros aukštis kartu su kolona ir pjedestalu yra 10,21 m. Atstumas tarp Rolando kelių yra tikslus vienos Brėmeno uolekties ilgis - 55,372 cm.

Legendos
--------

Įprasta, kad Brėmeno svečiai stengiasi patrinti Rolando kelį, taip tikėdamiesi sugrįžti dar kartą. Po statulos kojomis vaizduojamas gulintis luošas vargšas. Pasakojama, XI a. grafienė Ema von Lesum pažadėjo dovanoti miestui tiek žemės, kiek per dieną sugebės apeiti luošas žmogus. Dabar dovanotoje vietoje rengiamos miesto mugės. Tačiau neatmetama versija, kad keistasis luošys gali būti ir pavergtas priešas po Rolando kojomis.

Brėmeno miestiečiai baiminosi prarasti legendinį globėją, todėl statulą visais laikais akylai saugojo, ypač per suirutes ir karus. Rotušės rūsiuose buvo saugoma atsarginė Rolando kopija, jei originalas būtų sunaikintas ar nepataisomai pažeistas. Pasak vienos legendos, gudrūs miestiečiai įtikino Napoleoną, norėjusį išvežti Rolandą į Luvrą, kad statula menkavertė, niekam tikusi. Taip miesto globėjas pasiliko savo vietoje, nors užkariautojai išgabeno garsių vokiškojo meno kūrinių.

Istorija
--------

Pirmasis Rolandas buvo medinis, pastatytas XIV a. Neilgai netrukus, 1366 m. sudegintas Braunšveigo ir Liuneburgo arkivyskupo karių. 1404 m. pastatyta akmeninė statula. Ji buvo ištašyta iš klinties, o kolona iš smiltainio. 1822 m. rotušėje buvo atrastos buhalterinės apskaitos knygos, pagal kurias akmentašiams Klausui Tseleicheriui ir Jokūbui Oldei už Rolando statulą buvo sumokėta 170 Brėmeno markių. Viduramžiais polichrominė statula buvo dažoma įvairiomis spalvomis, tačiau vėliau ją dažyti liautasi.

Rolandas vaizduojamas laikantis auksinį skydą, papuoštą senuoju Šventosios Romos imperijos herbu su dvigalviu ereliu, nors tokios teisės tuomet Brėmenas neturėjo. Ant jo yra įrašas vokiečių žemaičių tarme: „*Laisvę jums atnešu, kurią Karolis ir kai kurie kunigaikščiai suteikė šiam miestui. Dievui dėkokit – toks mano patarimas!*" Įrašas skyde neatitinka istorinės tikrovės, nes savivalda miestui suteikta vėlesniu laikotarpiu, t. y. po Karolio Didžiojo valdymo. Tačiau brėmeniečiai visada pabrėždavo esantys paties imperatoriaus, o ne vietos arkivyskupo ar kunigaikščio pavaldiniai. Būti tiesiogiai priklausomiems nuo imperatoriaus buvo politiškai patogiau, nes vokiškose žemėse imperatoriaus valdžia buvo grynai formali, o tikroji – sukoncentruota stambių vietos feodalų rankose. Tokiu būdu, reikšdami savo ištikimybę imperatoriui, Brėmeno miestiečiai atmetė feodalų pretenzijas į valdžią mieste ir tuo grindė savo laisves. Būtent todėl Brėmeno Rolando skydą puošia visos imperijos herbas, o ne heraldiniai vietos dinastijų simboliai.

Statula kelis kartus buvo restauruojama. 1939 m. saugumo sumetimais ji buvo iš naujo sumontuota. Karo metais Rolandas buvo uždengtas, saugant jį nuo skeveldrų. 1983 m. remonto metu aplink paminklą buvo atkurta senoji, iki 1939 m. stovėjusi, apsauginė tvorelė. Buvo pakeista statulos galva, o senoji padėta saugojimui į Brėmeno Fokės muziejų. Šių darbų išlaidas, pagal senąją Brėmeno tradiciją, padengė privatūs asmenys. Per paskutinį restauravimą 1989 m. statulos viduje aptikta propagandinė juosta, kurią nacionalsocialistai padėjo 1938 m.

Galerija
--------

* 1833 m. graviūra1833 m. graviūra
* 1905 m. atvirukas1905 m. atvirukas
* 1898 m. atvirukas1898 m. atvirukas
* Skulptūros profilisSkulptūros profilis
* Papuošta skulptūraPapuošta skulptūra
* Pašto ženklas, 1989 m.Pašto ženklas, 1989 m.
* Po statulos kojomis – šliaužiantis luošas vargšasPo statulos kojomis – šliaužiantis luošas vargšas

Bibliografija
-------------

* Herbert Schwarzwälder: *Das Große Bremen-Lexikon*. Edition Temmen, 2003, ISBN 3-86108-693-X
* Andreas Frenzel: *600 Jahre Bremer Roland.* BDS, Bremen 2004. ISBN 3934251862.
* Hermann Gutmann: *Roland und seine Brüder*. Edition Temmen, 2004, ISBN 3-86108-1733

Išnašos
-------

1. 1 2  Riteris Rolandas: įvaizdžio kilmė ir Rolando statulos *satenai.lt*
2. ↑  Roland-Ansichten. Wandel und Beständigkeit

Nuorodos
--------

* Brėmeno rotušė ir turgaus aikštės Rolandas. UNESCO oficiali svetainė

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Vokietijoje |
| --- |
|  |
| Šlėzvigas-Holšteinas, Hamburgasir Meklenburgas-Pomeranija | 
Hanzos sąjungos miestas Liubekas (1987) · Štralzundo ir Vismaro istoriniai miestai (2002) · Vatų jūra (2009, kartu su Nyderlandais ir Danija) · Špaiherštatas ir Kontorhauzo rajonas su Čilihauzu (2015) · Archeologiniai pasienio kompleksai Hedebiu ir Danevirkė (2018) · Romos imperijos ribos, Žemutinės Germanijos limai (2021, kartu su Nyderlandais) | Vokietijos vėliavaVokietijos vėliava |
|  |
| Žemutinė Saksonija ir Brėmenas | 
Hildesheimo Švč. Marijos katedra ir Hildesheimo Šv. Mykolo bažnyčia (1985) · Ramelsbergo kasyklos, Goslaro istorinis miestas ir Aukštutinio Harco vandentvarkos sistema (1992) · ~~Dresdeno Elbės slėnis~~ (2004-2009) · Brėmeno rotušė ir Brėmeno Rolandas (2004) · Alfeldo Fagus gamykla (2011) |
|  |
| Brandenburgas, Berlynasir Saksonija | 
Berlyno ir Potsdamo rūmai bei parkai (1990) · Muziejų sala Berlyne (1999) · Muskau parkas/Mužakovo parkas (2004, kartu su Lenkija) · Berlyno modernistinių namų kompleksas (2008) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2011, kartu su 19 kitų valstybių) · Le Corbusier architektūra: svarbus įnašas į modernųjį judėjimą (2016、kartu su 6 kitom valstybėmis) |
|  |
| Saksonija-Anhaltas ir Tiuringija | 
Kvedlinburgo senamiestis, bažnyčia ir pilis (1994) · Bauhauso objektai Veimare ir Desau (1996) · Eislėbeno ir Vitenbergo liuteronų paminklai (1996) · Klasikinis Veimaras (1998) · Vartburgo pilis (1999) · Desau-Verlico sodų karalija (2000) · Naumburgo katedra (2018) · Viduramžių žydų paveldas Erfurte (2023) |
|  |
| Šiaurės Reinas-Vestfalija ir Hesenas | 
Acheno katedra (1978) · Augustusburgo ir Falkenlusto rūmai Briūlyje (1984) · Loršo abatija ir koplyčia (1991) · Kelno katedra (1995) · Meselio fosilijų radimvietė (1995) · Romos imperijos sienos: Adriano siena, Antonino siena, Limes Germanicus (2005, kartu su UK) · Vilhelmshėhės parkas (2013) · Karolingų Vestvorkas ir Korvėjaus civitas (2014)· Mathildenhöhe Darmštate (2021) |
|  |
| Reino kraštas-Pfalcas ir Saras | 
Špejerio katedra (1981) · Tryro Romėnų paminklai, Šv. Petro katedra ir Dievo Motinos bažnyčia (1986) · Fiolkingeno metalurgijos gamykla (1994) · Colferaino anglies kasyklų industrinis kompleksas (2001) · Aukštutinis Reino vidurupio slėnis (2002)· ShUM miestai Špejeris, Vormsas ir Maincas (2021) |
|  |
| Bavarija | 
Viurcburgo rūmai su sodais ir rūmų aikšte (1981) · Vyso piligrimų bažnyčia (1983) · Bambergo miestas (1993) · Regensburgo senamiestis su štatamhofu (2006) · Priešistoriniai Alpių namai ant polių (2011, kartu su penkiomis kitomis valstybėmis) · Markgrafo operos teatras Bairoite (2012) · Augsburgo vandens tiekimo sistema (2019) · Romos imperijos ribos, Dunojaus limai (2021, kartu su Austrija ir Slovakija) |
|  |
| Badenas-Viurtembergas | 
Maulbrono vienuolyno kompleksas (1993) · Vienuoliškoji Reichenau sala (2000) · Švabijos Alpių olos ir ledynmečio menas (2017)· Didžiosios Europos spa (Baden Badenas, Bad Emsas, Bad Kisingenas) (2021, kartu su kitomis šešiomis valstybėmis) |
|  |
|  Nematerialusis | 
Medžioklė su sakalais, gyvasis žmonijos paveldas (2010, kartu su 17 kitų valstybių) · Idėja ir praktika organizuoti bendrus poreikius kooperatyvuose (2016) · Vargonų gamyba ir muzika (2017) · Europos indigo dažyba (2018, kartu su kitomis keturiomis valstybėmis) · Katedrų statymo talkos Europoje, arba Bauhütten: žinios, jų perdavimas, žinių ir inovacijų vystymas) (2020, kartu su kitomis keturiomis valstybėmis) |

 |