|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Agrofizika** – tarpdisciplininė mokslo šaka, esanti augalų biologijos, agronomijos, fizikos ir biofizikos sandūroje. Agrofizikos objektas – fizikiniai, fizikocheminiai ir biofizikiniai reiškiniai agroekosistemose (sistemoje „dirvožemis-augalas-atmosfera"), kuriuos tiria fizikiniais metodais.

Agrofizika remiasi gretimų sričių mokslais (agrobiologiniais – augalų biologija, augalininkystė, dirvotyra, agrotechnija; fizikiniais matematiniais – bendroji, eksperimentinė, matematinė fizika; geomokslais – geofizika, meteorologija). Ji apima dirvos kietos fazės fiziką, dirvožemio hidrofiziką ir šilumos fiziką, prie dirvos esančio oro sluoksnio aerodinamiką, augalų fotobiologiją ir pan.

Agrofizika artima tokiems fundamentaliems mokslams kaip biologija (ypač aplinkos ekologijai ir augalų fiziologijai) ir fizika, kurios tyrimų metodikas naudoja. Agrofizika užsiima ne tik techninėmis agronomijos problemomis ir praktiniais taikymais, bet ir bendromis problemomis, todėl agrofizika skiriasi nuo žemės ūkio inžinerijos ir kartais priskiriama fundamentaliesiems mokslams.

Agrofizikoje kuriami fizikiniai modeliai skirti nagrinėti globalius ar lokalius sudėtingų ekosistemų aspektus, pvz. energijos srautus, teršalų dinamiką ir t. t.

Agrofizika ėmė formuotis esant poreikiui tirti sudėtingas „dirvožemio – augalo – atmosferos" sistemų problemas eksperimentinės fizikos metodais. Pradžioje buvo dirbama daugiausia dirvožemio fizikos srityje, vėliau tyrimų sritis ėmė plėstis, apimdama žemės ūkio augalų kaip maistinės ir techninės žaliavos savybes, tokių žaliavų kokybę ir saugą. Egzistuoja sąlytis su maisto mokslais.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RFizikos šakos |
| --- |
|  |
| Skyriai | 
Taikomoji fizika · Eksperimentinė fizika · Teorinė fizika |
|  |
| Energija ir judėjimas | 
Klasikinė mechanika · Lagranžo mechanika · Hamiltono mechanika · Kontinuumo mechanika · Dangaus mechanika · Statistinė mechanika · Termodinamika · Skysčių mechanika · Kvantinė mechanika |
|  |
| Bangos ir laukas | 
Gravitacija · Elektrodinamika · Kvantinė lauko teorija · Reliatyvumo teorija · Specialioji reliatyvumo teorija · Bendroji reliatyvumo teorija |
|  |
| Fizikiniai mokslaiir matematika | 
Greitėjimo fizika · Akustika · Astrofizika · Heliofizika · Branduolinė astrofizika · Saulės fizika · Kosmoso fizika · Žvaigždžių fizika · Atominė, molekulinė ir optikos fizika · Cheminė fizika · Skaičiuojamoji fizika · Kondensuotų medžiagų fizika · Kietosios būsenos fizika · Skaitmeninė fizika · Inžinerinė fizika · Medžiagų fizika · Matematinė fizika · Branduolinė fizika · Optika · Geometrinė optika · Netiesinė optika · Fizikinė optika · Kvantinė optika · Dalelių fizika · Astrodalelių fizika · Fenomenologija · Plazma · Polimerų fizika · Statistinė fizika |
|  |
| Fizika ir biologija / geologija / ekonomika | 
Biofizika · Biomechanika · Medicininė fizika · Neurofizika · Agrofizika · Dirvos fizika · Atmosferos fizika · Ekonofizika · Geofizika · Psichofizika |

 |