| Maskvos kremlius ir Raudonoji aikštė |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| **Vieta** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Tipas** | Kultūrinis |
| **Kriterijus** | I, II, IV, VI |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 545 |
| **Regionas**\*\* | Europa ir Šiaurės Amerika |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 1990  (14-oji sesija) |
|  **Vikiteka:** | Maskvos kremlius |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Maskvos kremlius** (rus. *Моско́вский Кремль*) – istorinis pastatų kompleksas Maskvos centre. Sąvoka dažnai naudojama perkeltine prasme (metonimas), reiškiantis *Rusiją, jos valdžią ir įstaigas*.

Išsidėstęs tarp Maskvos upės pietuose, Raudonosios aikštės rytuose ir Aleksandro sodo vakaruose. Netaisyklingo trikampio plotą (27,5 ha) juosia mūro sienos su 20 bokštų (XVII a. svarbiausias *Spaso bokštas*, 1625 m.). Ansamblio centre – *Soborų aikštė*. Joje penkiabokščiai kupoliniai soborai:
*Uspenijės soboras* (1479 m. architektas A. Fioravantis). Jame buvo vainikuojami ir tuokiami kunigaikščiai ir carai, laidojami metropolitai ir patriarchai. *Apreiškimo soboras* (1489 m. Pskovo architektai). *Arkangelo soboras* (1508 m. architektas A. Friazinas Naujasis). Iki XVII a. pabaigos sobore buvo laidojami kunigaikščiai ir carai. Į Maskvos kremliaus ansamblį įeina ir kvadratinio plano carų rūmai *Granovitaja palata* (1491 m. architektas M. Friazinas, Solaris), *Ivano Didžiojo varpinė* (1508 m. architektas B. Friazinas).

Istorija
--------

 Maskvos kremlius 1879 m. V. Vereščiaginas
Spaso bokštas
II tūkstantmetyje pr. m. e. Maskvos kremliaus vietoje buvo nedidelė gyvenvietė. XI a. pabaigoje susiformavo įtvirtinta gyvenvietė. 1156 metais ant *Borovicko aukštumos* Jurijus Dolgorukis pastatė medinę tvirtovę.

XIV a. viduryje – 1723 m. Maskvos kremlius – Maskvos kunigaikščių ir Rusijos carų rezidencija. XIII a. pabaigoje pastatyti pirmieji soborai (neišliko), akmenų sienos ir bokštai. XV a. antroje pusėje sukurta *Soborų aikštė*, perstatyti soborai, pastatytos naujos mūro sienos.

XVI a. buvo viena didžiausių Europos tvirtovių. XVII a. teritorija išsiplėtė, pastatyta puošnių paradinių feodalų rūmų. 1610–1612 m. kremlius buvo ATR kariuomenės okupuotas. XVIII a. pradžioje sienos ir bokštai sutvirtinti bastionais.

Po 1812 m. Prancūzijos įsiveržimo į Rusiją apgriovimų buvo sparčiai atstatomas. XIX a. viduryje pakeistas teritorijos planas, nugriauta dalis pastatų, pastatyta *Didieji kremliaus rūmai*, *Ginklų rūmai*, sukurtas carų rezidencijos ansamblis. 1917 m. rudenį nukentėjo bolševikų sukilimo metu. 1929–1930 m. buvo susprogdinti du kremliaus vienuolynai. 1935–1937 m. penkių pagrindinių bokštų viršūnėse vietoj Rusijos erelių iškeltos rubino žvaigždės (skersmuo – 3–3,5 m).

Kremliuje saugomi rusų meno paminklai *Varpų varpas* ir Patrankų patranka. Prie šiaurinės sienos, Raudonojoje aikštėje, yra *Lenino mauzoliejus*, prie vakarinės sienos, *Aleksandro sode* – Nežinomojo kareivio kapas.

Išnašos
-------

1. ↑  Jurgita Biliukevičiūtė, Eglė Pacevičienė. *Maskvos kremlius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-07-22.

Nuorodos
--------

* Maskvos kremliaus muziejus **(**rus.**)**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Rusijoje |
| --- |
|  |
| Šiaurės vakarų Rusija | 
Kižų pogostas (1990) · Sankt Peterburgo istorinis centras ir susiję objektai (1990) · Didžiojo Naugardo ir jo apylinkių istoriniai paminklai (1992) · Solovkų salų kultūrinis ir istorinis ansamblis (1992) · Komijos pirmykščiai miškai (1995) · Feraponto vienuolynas (2000) · Kuršių nerija (2000, kartu su Lietuva) · Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su devyniomis kitomis valstybėmis) · Pskovo architektūrinės tradicijos cerkvės (2019) · Onegos ežero ir Baltosios jūros petroglifai (2021) | Rusijos vėliavaRusijos vėliava |
|  |
| Centrinė Rusija | 
Maskvos kremlius ir Raudonoji aikštė (1990) · Vladimiro ir Suzdalės baltieji paminklai (1992) · Sergijevo Lavros Trejybė (1993) · Kolomenskojės Viešpaties Ėmimo Dangun cerkvė (1994) · Novodevičės vienuolynas (2004) · Jaroslavlio istorinis centras (2005) · Svijažsko miesto-salos Žengimo Dangun katedra ir vienuolynas (2017) |
|  |
| Pietvakarių Rusija | 
Vakarų Kaukazas (1999) · Derbento citadelė, senasis miestas ir tvirtovė (2003) · Kazanės kremliaus istorinis ir architektūrinis kompleksas (2000) · Bolgaro istorinis ir archeologinis kompleksas (2014) |
|  |
| Sibiras | 
Baikalo ežeras (1996) · Kamčiatkos ugnikalniai (1996) · Auksiniai Altajaus kalnai (1998) · Centrinis Sichote Alinis (2001) · Ubsu Nuro dubuma (2003, kartu su Mongolija) · Vrangelio salos rezervatas (2004) · Putorano plynaukštė (2010) · Lenos stulpai (2012) · Daūrijos kraštovaizdžiai (2017, kartu su Mongolija) |
|  |
|  Nematerialusis | 
Semeiskije bendruomenės kultūrinė erdvė ir žodinė kultūra (2008) · Oloncho, jakutų herojiniai epai (2008) |

 |