Įvairių konsistencijų ir atspalvių naftos pavyzdžiai (iš kairės: Kaukazo, Artimųjų Rytų, Arabijos ir Prancūzijos regionų).
**Nafta** (gr. ναφθα, turk. *neft*; kilmė siejama su akad. *napatum* 'užsiliepsnoti, užsižiebti') – Žemės plutoje susidaręs aliejaus konsistencijos degus skystis. Randama nuosėdinės kilmės akytose uolienose, įsisunkusi į smėlį, smiltainį, klintį. Vienas iš svarbiausių gamtinių išteklių.

Istorija
--------

Naftą žmonės atrado jau seniausiais laikais, nes tam tikromis sąlygomis nafta iškyla į žemės paviršių. Atliekant archeologinius tyrimus prie Eufrato upės, buvo rasta naftos gavybos pėdsakų, kurių amžius siekė 4000–6000 m. pr. m. e. Nafta tuo metu naudota kaip kuras, o bitumai statybose ir kelių tiesimui. Kinijoje nafta buvo išgaunama išgręžus bambukinius gręžinius. Nafta buvo naudota kaitinti sūrymą ir taip gaminti druską. Plutarchas ir Dioskoridas rašė apie naftą, kuri buvo naudota kurui Senovės Graikijoje.

Moderni naftos panaudojimo istorija prasideda 1853 m. kai lenkų mokslininkas Ignacy Lukasiewicz išgavo žibalą iš žalios naftos.

Pirmas komercinis naftos gręžinys buvo išgręžtas Kanadoje 1858 m. Vėliau buvo atrasti dideli naftos telkiniai JAV, Azerbaidžane, Venesueloje, Artimuosiuose Rytuose.

Iki XX a. 6-ojo dešimtmečio akmens anglis pasaulyje buvo pagrindinis energijos šaltinis. Vėliau labiau pradėta naudoti naftą. Dabar net 90 % transportui reikalingos energijos išgaunama iš naftos.

### Kainos

Savaitinis naftos kainų vidurkis JAV, 2003 sausis-2008 gruodis (neatsižvelgiant į infliaciją).
Nuo 1980-ųjų metų vidurio iki 2003 m. rugsėjo mėnesio vidutinė infliacijos koreguojama naftos kaina, Niujorko prekių biržoje buvo žemesnė nei 25 JAV doleriai už barelį 2008 m. sausio 2 d. buvo peržengta psichologinė 100 dolerių riba, o 2008 m. liepos 11 d. pasiektas visų laikų rekordas – 147 doleriai už barelį.

Naftos kainų šuolį išprovokavo keli veiksniai: augantis naftos produktų poreikis sparčiai augančių Azijos valstybių tarpe, nepakankamai sparčiai augusi naftos gavyba pasaulyje, sukūrusi didėjantį skirtumą tarp paklausos ir pasiūlos, naftingų regionų destabilizacija, JAV Energijos departamento bei kitų organizacijų pranešimus apie JAV naftos atsargų sumažėjimą, rūpesčiai, jog gali būti pasiektas naftos gavybos maksimumas, įtampa Vidurio rytuose, bei įvairios spekuliacijos. Kainų šuoliui taip pat turėjo įtakos tokie politiniai įvykiai kaip Šiaurės Korėjos raketų bandymai, konfliktas tarp Izraelio ir Libano, įtampa tarp JAV ir Irako bei kiti trumpalaikius kainos šuolius sukėlę įvykiai.

Pasiekusi 147 dolerių už barelį rekordą, naftos kaina ėmė kristi. 2008 m. rugsėjo viduryje dėl lėtėjančios pasaulinės ekonomikos ir mažėjančios paklausos kaina vėl sumažėjo iki 100 dolerių už barelį. Reaguodama į krentančias naftos kainas, naftą eksportuojančių valstybių susivienijimas OPEC paskelbė, jog yra pasirengęs imtis veiksmų, tam, kad sustabdytų kainų kritimą ir išlaikytų kainą 70–100 dolerių už barelį intervale, tačiau blogėjant pasaulinei ekonomikai, kaina ir toliai krito. 2008 m. lapkričio 20 d. naftos barelis kainavo kiek mažiau nei 50 dolerių. Gruodžio 17 d. OPEC paskelbė apie rekordinį naftos gavybos mažinimą 2,2 milijonais barelių per dieną, tačiau nepaisant to 2009 m. vasario 13 d. naftos barelio kaina svyravo 35 dolerių riboje, tačiau gegužę pakilo iki 55 JAV dolerių.

Manoma, kai tai buvo viena iš 2008–2009 m. pasaulio ekonominės krizės priežasčių. Nuosmukio metu pasiūla viršijo paklausą, atsargų buvo sukaupta daugiausiai nuo 1990 m. 2011–2014 m. naftos kainos laikėsi apie 100 dolerių už barelį kainos ribose dėl arabų protestų krizės Viduriniuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (Egipto revoliucija, Libijos civilinis karas, taip pat sankcijos prieš Iraną didino įtampą regione). 2014–2015 m. rinka buvo užtvindyta, dėl žymiai patobulėjusių naftingųjų skalūnų gavybos technologijų JAV. 2016 m. gale kainos pasiekė 26 dolerių ribą.

2020 m. balandžio 20 d. įsismarkavus COVID-19 pandemijai naftos kaina dargi tapo neigiama: -37,63 dolerio tam kas ima barelį naftos (išgautos naftos sandėliavimas brangiai kainuoja, taip pat buvo didelis neapibrėžtumas). Vėliau ji visgi šiek tiek pakilo, svyruodama ties maždaug 30 JAV dolerių už barelį riba. 2022 m. po Rusijos invazijos į Ukrainą naftos kaina pakilo virš 100 JAV dolerių už barelį.

Naftos fizinės savybės
----------------------

### Spalva

Naftos spalva pasitaiko labai įvairi. Gamtoje labiausiai paplitusi tamsiai rudos ir juodos spalvos su žalsvu atspalviu, tokios spalvos būna beveik visų žemynų nafta. Rečiau pasitaiko šviesiai rudos ir geltonos spalvos nafta.

### Tankis

Tankis yra svarbus naftos fizikinis rodiklis. Jį sąlygoja asfalto ir dervų kiekis, angliavandenilių molekulinis svoris, ištirpusių dujų kiekis ir vanduo. Naftos tankis gali kisti nuo 0,65 iki 1,00 g/cm³. Mažo tankio nafta susideda iš lengvųjų angliavandenilių ir mineralinės alyvos. Pagal tankį nafta skirstoma į:

* lengvąją (tankis iki 0,87 g/cm³),
* vidutinio tankio (0,87–0,91 g/cm³),
* sunkiąją (daugiau nei 0,91 g/cm³).

### Tirpumas

Naftos tirpumas vandenyje labai silpnas, tačiau atskiri jos komponentai tirpsta pakankamai gerai. Aromatiniai angliavandeniliai tirpsta geriau už metano junginius. Blogiausiai vandenyje tirpsta mineralinės alyvos frakcija. Aukštesnės temperatūros nafta tirpsta geriau. Pagrindiniai naftą sudarantys komponentai, išskyrus parafiną, gerai tirpsta chloroforme, benzene, anglies tetrachloride, etilo eteryje, anglies sulfide ir kai kuriuose kituose skysčiuose. Nafta gerai tirpina jodą, sierą, kaučiuką, įvairios sudėties dervas ir augalinės kilmės riebalus.

### Liuminescencija

Daugelis naftą sudarančių komponentų pasižymi liuminescencija. Šią savybę galima gauti apšvitinus monochromatine ar polichromatine šviesa, radioaktyvia spinduliuote arba nuo staigaus ir stipraus smūgio bei trinties. Ypač gerai švyti mineralinės alyvos frakcija (melsvai), dervos (rudai, gelsvai, oranžiniai) ir asfaltenai (geltonai). Pagal švytėjimą galima spręsti apie naftos sudėtį.

Naftos sudėtis
--------------

Nafta susideda iš įvairių komponentų:

A grupė. Angliavandeniliniai junginiai.

* Lengvoji angliavandenilių frakcija
* Mineralinės alyvos
* Kietieji angliavandeniliai

B grupė. Neangliavandeniliniai junginiai.

* Dervos:
	+ Benzolinės sudėties
	+ Spirito-benzolinės sudėties
* Asfaltenai
* Karbonai
* Karboidai

Naftos elementinė sudėtis:

* Anglis (C): 82–87 %
* Vandenilis (H): 12–15 %
* Siera, azotas, deguonis (S,N,O): 0,5–2 %

### Frakcinis distiliavimas

Frakcinis distiliavimas taikomas perdirbant naftą, kai iš jos norima gauti įvairių produktų:

* Dujiniai angliavandeniliai – lengviausios naftos frakcijos, distiliuojant išgaruoja pirmiausiai. Tai daugumoje propano ir butano dujos.
* Benzinas – gaunamas didesnėje nei 30 °C;
* Žibalas – gaunami 30–200 °C temperatūroje;
* Dyzelinis kuras – gaunami 150–250 °C temperatūroje;
* Tepalai/alyvos – gaunami 250–400 °C temperatūroje;
* Mazutas arba krosnių/katilų kuras – vakuuminio distiliavimo, katalitinio krekingo likutis su pašalinta asfaltenų frakcija;
* Gudronas – sunkiausias naftos perdirbimo likutis, normalioje temperatūroje kietėjantis;
* Siera – pašalinis produktas, gaunamas nusierinant naftos produktus.

Naftos kilmės teorijos
----------------------

Naftoje aptinkamas vanadžio turintis junginys (kairėje) panašus į chlorofilą (dešinėjė). Tokių junginių buvimas naftoje remia hipotezę, jog nafta susidarė iš augalų.
Yra kelios naftos kilmės teorijos. Populiariausios yra dvi, biogeninė – iš organizmų ir nebiogeninė (*abiogeninė*) – iš Žemės mantijos, transformuojantis metanui į kitus organinius junginius.

### Biogeninė naftos kilmės teorija

Ši teorija sako, kad nafta, kaip ir dujos ar akmens anglis, susidarė dėl slėgio ir karščio iš jūros organizmų, kurie žuvę grimzdo į jūros dugną. Po nugrimzdimo šie iš organinių medžiagų susidarę sedimentai per ilgą laiką buvo veikiami slėgio ir aukštos temperatūros, dėl ko susidarė nafta, kuri kaupėsi taip vadinamuose kolektoriuose (vietose su nelaidžiu viršutiniu sluoksniu).

### Nebiogeninė naftos kilmės teorija

Daug rusų ir ukrainiečių geologų palaiko nebiogeninę naftos susidarymo teoriją. Ji sako, kad žemėje, kaip ir kitose saulės sistemos planetose yra ir buvo tam tikras angliavandenilių kiekis. Laikui bėgant dėl angliavandenilių tankio, jie kilo į žemės paviršių. Kartu veikiami šilumos ir slėgio virto nafta.

Naftos pavadinimai
------------------

Naftos industrijoje ar prekyboje nafta dažniausiai vadinama pagal išgavimo vietą. Taip pat pavadinime būna nurodyta kokio santykinio tankio ar klampumo nafta (*light*, *heavy*). Kartais pavadinimuose nurodomas sieringumas (sieros kiekis naftoje) (*sweet* – mažai sieros, *sour* – didelis sieros kiekis).

Kai kurie naftos pavadinimai (WTI ir *Brent* dažniausiai cituojami žiniasklaidoje):

Naftą eksportuojančios (tamsi spalva) ir importuojančios šalys (šviesi spalva)
* *Brent Blend* – iš 15 Europos naftos telkinių išgautos naftos pavadinimas
* *Ural* – Rusijoje išgauta nafta
* *West Texas Intermediate* (WTI) – Šiaurės Amerikos nafta
* *Dubai* – daugiausia Artimųjų Rytų nafta
* *Tapis* – Malaizijos nafta
* *Minas* – Indonezijos nafta
* *Arab Light* – Saudo Arabijos nafta
* *Bonny Light* – Nigerijos nafta
* *Fateh* – Dubajaus regiono nafta
* *Isthmus* – Meksikos nafta
* *Saharan Blend* – Alžyro nafta
* *Tia Juana Light* – Venesuelos nafta

Gavyba
------

Šiais laikais nafta iš Žemės plutos išgaunama daugiausiai gręžiniais. Nafta – svarbus energijos šaltinis, ji yra pagrindinė žaliava naftos chemijos pramonei, gaminant benziną, skystą kurą, žibalą, tepalus, asfaltą, vazeliną ir kt.   

Naftą buities reikmėm pradėta naudoti XIX a. pabaigoje. Iš pradžių iš jos buvo išgaunamas žibalas, o vėliau, atsiradus vidaus degimo varikliams, ji naudota benzino ir dyzelino gamybai.
Gaminant naftos produktus naudojami trys perdirbimo būdai:

* distiliacija
* krekingas
* pirolizė

Daugiausia naftos per dieną išgaunančios šalys
----------------------------------------------

Lentelėje nurodytas 2017 m. trisdešimtyje šalių išgautos naftos kiekis bareliais per dieną.

Pasaulio naftos gavyba 2017 m. bareliais šalies gyventojui

| Naftos išgavimas bareliais per dieną: |
| --- |
| 1 | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos | 15 566 000 |
| 2 | Saudo Arabijos vėliava Saudo Arabija | 12 090 000 |
| 3 | Rusijos vėliava Rusija | 11 200 000 |
| 4 | Kanados vėliava Kanada | 4 987 000 |
| 5 | Kinijos vėliava Kinija | 4 779 000 |
| 6 | Irano vėliava Iranas | 4 669 000 |
| 7 | Irako vėliava Irakas | 4 462 000 |
| 8 | Jungtinių Arabų Emyratų vėliava Jungtiniai Arabų Emyratai | 3 721 000 |
| 9 | Brazilijos vėliava Brazilija | 3 363 000 |
| 10 | Kuveito vėliava Kuveitas | 2 928 000 |
| 11 | Meksikos vėliava Meksika | 2 260 000 |
| 12 | Venesuelos vėliava Venesuela | 2 174 000 |
| 13 | Kataro vėliava Kataras | 2 068 000 |
| 14 | Nigerijos vėliava Nigerija | 2 037 000 |
| 15 | Norvegijos vėliava Norvegija | 1 979 000 |
| 16 | Kazachstano vėliava Kazachstanas | 1 880 000 |
| 17 | Angolos vėliava Angola | 1 707 000 |
| 18 | Alžyro vėliava Alžyras | 1 641 000 |
| 19 | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė | 1 047 000 |
| 20 | Indijos vėliava Indija | 1 003 000 |
| 21 | Omano vėliava Omanas | 980 000 |
| 22 | Indonezijos vėliava Indonezija | 913 000 |
| 23 | Kolumbijos vėliava Kolumbija | 875 000 |
| 24 | Libijos vėliava Libija | 852 000 |
| 25 | Azerbaidžano vėliava Azerbaidžanas | 799 000 |
| 26 | Malaizijos vėliava Malaizija | 723 000 |
| 27 | Argentinos vėliava Argentina | 674 000 |
| 28 | Egipto vėliava Egiptas | 653 000 |
| 29 | Ekvadoro vėliava Ekvadoras | 531 000 |
| 30 | Tailando vėliava Tailandas | 501 000 |
| - | Iš viso | - |

Palyginimui, o 2016 m. Lietuvoje buvo išgaunama 2 000 barelių naftos į dieną.

Pasauliniai naftos rezervai
---------------------------

Pasaulio naftos atsargos bareliais šalies gyventojui

| Naftos rezervai pagal valstybes (bareliais) |
| --- |
| 1 | Venesuelos vėliava Venesuela | 296 500 000 000 |
| 2 | Saudo Arabijos vėliava Saudo Arabija | 264 600 000 000 |
| 3 | Kanados vėliava Kanada | 175 200 000 000 |
| 4 | Irano vėliava Iranas | 150 600 000 000 |
| 5 | Irako vėliava Irakas | 143 500 000 000 |
| 6 | Meksikos vėliava Meksika | 139 020 000 000 |
| 7 | Kuveito vėliava Kuveitas | 104 000 000 000 |
| 8 | Jungtinių Arabų Emyratų vėliava Jungtiniai Arabų Emyratai | 97 800 000 000 |
| 9 | Rusijos vėliava Rusija | 74 200 000 000 |
| 10 | Libijos vėliava Libija | 47 000 000 000 |
| 11 | Nigerijos vėliava Nigerija | 37 200 000 000 |
| 12 | Kazachstano vėliava Kazachstanas | 30 000 000 000 |
| 13 | Kataro vėliava Kataras | 25 410 000 000 |
| 14 | Kinijos vėliava Kinija | 20 350 000 000 |
| 15 | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos | 19 120 000 000 |
| 16 | Brazilijos vėliava Brazilija | 14 240 000 000 |
| 17 | Azerbaidžano vėliava Azerbaidžanas | 14 000 000 000 |
| 18 | Angolos vėliava Angola | 13 500 000 000 |
| 19 | Alžyro vėliava Alžyras | 12 200 000 000 |
| 20 | Sudano vėliava Sudanas | 6 800 000 000 |
| 21 | Norvegijos vėliava Norvegija | 6 680 000 000 |
| 22 | Ekvadoro vėliava Ekvadoras | 6 542 000 000 |
| 23 | Indijos vėliava Indija | 5 800 000 000 |
| 24 | Omano vėliava Omanas | 5 500 000 000 |
| — | Europos Sąjungos vėliava Europos Sąjunga | 5 453 000 000 |
| 25 | Ganos vėliava Gana | 5 000 000 000 |
| 26 | Vietnamo vėliava Vietnamas | 4 700 000 000 |
| 27 | Egipto vėliava Egiptas | 4 300 000 000 |
| 28 | Indonezijos vėliava Indonezija | 4 050 000 000 |
| 29 | Gabono vėliava Gabonas | 3 700 000 000 |
| 30 | Australijos vėliava Australija | 1 100 000 000 |
| 31 | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė | 3 000 000 000 |
| 32 | Jemeno vėliava Jemenas | 3 000 000 000 |
| 33 | Malaizijos vėliava Malaizija | 2 900 000 000 |
| 34 | Sirijos vėliava Sirija | 2 500 000 000 |
| 35 | Argentinos vėliava Argentina | 2 386 000 000 |
| 36 | Kolumbijos vėliava Kolumbija | 1 900 000 000 |
| 37 | Kongo Respublikos vėliava Kongo Respublika | 1 600 000 000 |
| 38 | Čado vėliava Čadas | 1 500 000 000 |
| 39 | Brunėjaus vėliava Brunėjus | 1 100 000 000 |
| 40 | Pusiaujo Gvinėjos vėliava Pusiaujo Gvinėja | 1 100 000 000 |
| 41 | Danijos vėliava Danija | 1 060 000 000 |
| 42 | Trinidado ir Tobago vėliava Trinidadas ir Tobagas | 728 300 000 |
| 43 | Rumunijos vėliava Rumunija | 600 000 000 |
| 44 | Turkmėnijos vėliava Turkmėnija | 600 000 000 |
| 45 | Uzbekijos vėliava Uzbekija | 594 000 000 |
| 46 | Rytų Timoro vėliava Rytų Timoras | 553 800 000 |
| 47 | Peru vėliava Peru | 470 800 000 |
| 48 | Bolivijos vėliava Bolivija | 465 000 000 |
| 49 | Pakistano vėliava Pakistanas | 436 200 000 |
| 50 | Tailando vėliava Tailandas | 430 000 000 |
| 51 | Tuniso vėliava Tunisas | 425 000 000 |
| 52 | Italijos vėliava Italija | 423 700 000 |
| 53 | Ukrainos vėliava Ukraina | 395 000 000 |
| 54 | Vokietijos vėliava Vokietija | 276 000 000 |
| 55 | Turkijos vėliava Turkija | 262 200 000 |
| 56 | Dramblio Kaulo Kranto vėliava Dramblio Kaulo Krantas | 250 000 000 |
| 57 | Kamerūno vėliava Kamerūnas | 200 000 000 |
| 58 | Albanijos vėliava Albanija | 199 100 000 |
| 59 | Baltarusijos vėliava Baltarusija | 198 000 000 |
| 60 | Kongo Demokratinės Respublikos vėliava Kongo Demokratinė Respublika | 180 000 000 |
| 61 | Kubos vėliava Kuba | 178 900 000 |
| 62 | Papua Naujosios Gvinėjos vėliava Papua Naujoji Gvinėja | 170 000 000 |
| 63 | Filipinų vėliava Filipinai | 168 000 000 |
| 64 | Čilės vėliava Čilė | 150 000 000 |
| 65 | Ispanijos vėliava Ispanija | 150 000 000 |
| 66 | Bahreino vėliava Bahreinas | 124 600 000 |
| 67 | Prancūzijos vėliava Prancūzija | 101 200 000 |
| 68 | Mauritanijos vėliava Mauritanija | 100 000 000 |
| 69 | Nyderlandų vėliava Nyderlandai | 100 000 000 |
| 70 | Maroko vėliava Marokas | 100 000 000 |
| 71 | Lenkijos vėliava Lenkija | 96 380 000 |
| 72 | Austrijos vėliava Austrija | 89 000 000 |
| 73 | Gvatemalos vėliava Gvatemala | 83 070 000 |
| 74 | Surinamo vėliava Surinamas | 79 600 000 |
| 75 | Serbijos vėliava Serbija | 77 500 000 |
| 76 | Kroatijos vėliava Kroatija | 73 350 000 |
| 77 | Naujosios Zelandijos vėliava Naujoji Zelandija | 60 000 000 |
| 78 | Mianmaro vėliava Mianmaras | 50 000 000 |
| 79 | Japonijos vėliava Japonija | 44 120 000 |
| 80 | Kirgizijos vėliava Kirgizija | 40 000 000 |
| 81 | Gruzijos vėliava Gruzija | 35 000 000 |
| 82 | Bangladešo vėliava Bangladešas | 28 000 000 |
| 83 | Vengrijos vėliava Vengrija | 26 570 000 |
| 84 | Bulgarijos vėliava Bulgarija | 15 000 000 |
| 85 | Pietų Afrikos Respublikos vėliava Pietų Afrikos Respublika | 15 000 000 |
| 86 | Čekijos vėliava Čekija | 15 000 000 |
| 87 | Lietuvos vėliava Lietuva | 12 000 000 |
| 88 | Tadžikijos vėliava Tadžikija | 12 000 000 |
| 89 | Graikijos vėliava Graikija | 10 000 000 |
| 90 | Slovakijos vėliava Slovakija | 9 000 000 |
| 91 | Benino vėliava Beninas | 8 000 000 |
| 92 | Belizo vėliava Belizas | 6 700 000 |
| 93 | Taivano vėliava Taivanas | 2 800 000 |
| 94 | Izraelio vėliava Izraelis | 1 940 000 |
| 95 | Barbadoso vėliava Barbadosas | 1 790 000 |
| 96 | Jordanijos vėliava Jordanija | 1 000 000 |
| 97 | Etiopijos vėliava Etiopija | 430 000 |
| - | Iš viso | 1 392 461 050 000 |

Nafta Lietuvoje
---------------

*Pagrindinis straipsnis – Naftos gavyba Lietuvoje*.
Lietuvos metinė naftos gavyba (nuo 1990 m. iki 2021 m.)
Lietuvos teritorija įeina į Baltijos naftingąją sritį. Naftos telkinių surasta vakarinėje šalies dalyje. Naftos telkiniai ir licenziniai plotai yra šie:

* Girkaliai – Girkalių plotas, Kretinga, Nausodis, Plungės plotas (licenziją žvalgyti ir eksploatuoti telkinius turi AB „Geonafta")
* Genčiai – Šventosios plotas (licencija UAB „Genčių nafta")
* Ablinga, Šiaurės Vėžaičiai (Antkoptis) ir Vėžaičiai – Klaipėdos plotas (UAB „Manifoldas")
* Diegliai (Dieglių naftos telkinys), Pociai, Sakučiai, P. Šiūpariai, Šiūpariai, Vilkyčiai – Gargždų plotas (UAB „Minijos nafta")
* Platelių plotas (UAB „Troba")

Šiuose telkiniuose nafta susikaupusi kambro periodo smiltainiuose. Kiti Lietuvos telkiniai nėra detaliai išžvalgyti (aprobuoti ištekliai) ir eksploatuojami. Tai Lausargių, Kudirkos, Kybartų, Agluonėnų, Uoksų telkiniai. Taip pat Lietuvos teritoriniuose vandenyse yra perspektyvių naftos kolektorių, tačiau šie galimi telkiniai visiškai neišžvalgyti.

2012 m. Lietuvoje išgauta 102 040 tonų naftos, o 2013 m. – 86 070 tonų.

Lietuvos naftos telkinių žemėlapis:

1884
1880
1949
1898
1883
1929
1763
Kintai
1851
1882
1881
335
3608
1926
1885
3358
4508
4494

Literatūra
----------

* ŠULČIUS, Algirdas. *Organinė chemija.* Vilnius: Alma littera, 2009, 108–109 p. ISBN 978-9955-38-341-3.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Nafta*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-10-30.
2. ↑  „TIMELINE: Half a century of oil price volatility". *Reuters*. 11-20-2008. Nuoroda tikrinta 2018-03-02. `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|date=` (pagalba)
3. ↑  „Price of Oil (WTI)". *businessinsider.com*. Nuoroda tikrinta 2018-03-02.
4. ↑  Weimin Wang (2020). The Decline in Production and Investment in Canada’s Oil and Gas Sector and its Impact on the Economy www150.statcan.gc.ca
5. ↑
6. ↑  Kvenvolden, K.A. (2006). „Organic geochemistry – A retrospective of its first 70 years". *Org. Geochem.* **37**: 1–11. doi:10.1016/j.orggeochem.2005.09.001.
7. ↑  msn.com / The oil kings of the world are not who you might think, by Daniel Coughlin, 2018 May
8. ↑  cia.gov / FIELD LISTING :: CRUDE OIL – PRODUCTION Archyvuota kopija 2018-08-21 iš Wayback Machine projekto.. This entry is the total amount of crude oil produced, in barrels per day (bbl/day).
9. ↑  „Senka Lietuvos naftos telkiniai". *vz.lt*. 2014-01-20. Suarchyvuota iš originalo 2018-01-06. Nuoroda tikrinta 2018-02-12.

Nuorodos
--------

* oilprice.com / The Baltic Sea: Europe’s Forgotten $80 Billion Oil Play? By Viktor Katona – Feb 26, 2017
* simmonsco-intl.com / Naftos rinkos ypatumai[neveikianti nuoroda]


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPagrindinės technikos ir technologijų sritys |
| --- |
|  |
| Tikslieji mokslai | 
Dirbtinis intelektas • Programinė įranga • Elektronika • Aplinkos technologijos • Nanotechnologija • Optika |
|  |
| Informacija | 
Komunikacija • Grafika • Televizija • Žiniasklaida |
|  |
| Pramonė | 
Ekonominė informatika • Gamyba • Chemijos pramonė |
|  |
| Kariuomenė | 
Amunicija • Bombos • Ginklai |
|  |
| Inžinerija | 
Agrotechnika • Architektūra • Biochemija • Statyba • Kriogenika • Elektrotechnika • Maistas • Medžiagotyra • Mechatronika • Metalurgija • Kalnakasyba • Nafta • Programų sistemos • Inžineriniai statiniai • Tekstilė |
|  |
| Sveikatos apsauga | 
Biomedicina • Bioinformatika • Biotechnologija • Sveikata • Mityba • Farmakologija |
|  |
| Transportas | 
Aviacija • Astronautika • Sausumos transportas • Vandens transportas |

 |