recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Fritz Lang** |
| --- |
|  |
| F. Langas dešinėje |
| Gimė | 1890 m. gruodžio 5 d.Viena, Austrija-Vengrija |
| Mirė | 1976 m. rugpjūčio 2 d. (85 metai)Beverli Hilsas, JAV |
|  |
| Veikla | režisierius, scenaristas, prodiuseris |

**Frydrichas Kristianas Antonas Langas**, žinomas kaip **Fricas Langas** (vok. *Friedrich Christian Anton Lang, Fritz Lang*, 1890 m. gruodžio 5 d. Viena, Austrija-Vengrija – 1976 m. rugpjūčio 2 d. Beverli Hilsas, JAV) – austrų kino režisierius, scenaristas ir prodiuseris, dirbęs Vokietijoje, o vėliau – JAV.

Biografija
----------

Gimė 1890 m. Vienoje architekto Antono Lango šeimoje. Tėvai – išeiviai iš Moravijos. Motina buvo katalikybę priėmusi žydė. Baigęs pradinę mokyklą, F. Langas studijavo architektūrą Vienos technikos universitete (nuo 1907 m.), vėliau – tapybą Vienos grafikos akademijoje (nuo 1908 m.) ir Miuncheno valstybinėje dailės mokykloje (nuo 1911 m.) pas dailininką Julijų Dycą (*Julius Diez*). 1913–1914 m. studijavo Moriso Deni (*Maurice Denis*) tapybos mokykloje ir Žuliano akademijoje Paryžiuje.

Pirmojo pasaulinio karo metais, nuo 1915 m. sausio 12 d. Langas užsiregistravo savanoriu į frontą, kur tapo Austrijos-Vengrijos kariuomenės leitenantu. Tarnavo Italijos fronte. Jis buvo tris kartus sužeistas ir daug kartų apdovanotas.

Po karo rašė scenarijus ir vaidino kabarete, kol 1920 m. susipažino su prodiuseriu Erichu Pomeriu (*Erich Pommer*), kuris pakvietė jį dirbti į Vokietiją.

F. Langas laikomas vokiečių nebyliojo kino klasiku, į kino istoriją jis pateko pirmiausia dėl filmo „Metropolis", kuris buvo nufilmuotas 1926 m. Pirmasis garsinis F. Lango filmas vadinasi „M" (1931). 1932 m. pasirodė filmas „Daktaro Mabuzės testamentas" („Das Testament des Dr. Mabuse"), kuris buvo nufilmuotas pagal F. Lango ir jo žmonos Tėjos fon Harbou (*Thea von Harbou*) scenarijų. Tačiau netrukus filmą uždraudė nacių cenzūra. Be to, F. Langas iš J. Gėbelso buvo gavęs pasiūlymą kurti nacistinį filmą, nors jo motina buvo žydė. Atsisakęs pasiūlymo, F. Langas paliko Vokietiją ir išvyko į Prancūziją, kur 1934 m. pastatė filmą „Liliom".

1934 m. birželio 1 d. F. Langas pasirašė sutartį su kino kompanija „Metro-Goldwyn-Mayer" ir birželio 6 d. paliko Europą. F. Langas dirbo JAV iki 1956 m. o tada nusprendė grįžti į Vokietiją. F. Lango pokario kūrybą reprezentuoja vesternai ir veiksmo filmai apie gangsterius.

F. Langas mirė Beverli Hilse 1976 m. rugpjūčio 2 d.

Filmografija
------------

* F. Lango filmografija

Išnašos
-------

1. ↑  Obituary *Variety*,1976-08-04, p. 63.
2. ↑  Patric McGilligan. Fritz Lang. The Nature of the Beast. Farber and Farber, London 1997, p. 11-12
3. ↑  Peter W. Jansen, Wolfram Schütte (Hrsg.): Fritz Lang. Hanser Verlag München, p. 143
4. ↑  „Fritz Lang". britannica.com. Nuoroda tikrinta 2023-02-20.
5. ↑  „Fritz Lang. Biography". IMDb. Nuoroda tikrinta 2023-02-20.
6. ↑  Ott, Frederick W.: The Films of Fritz Lang. New Jersey: Secaucus, 1979. ISBN 0-8065-0435-8, р. 40
| Vranovas prie Topliossvk. *Vranov nad Topľou* |
| --- |
|              |
| *Miestas iš toli* |
|  |
| 

Vranovas prie TopliosVranovas prie Toplios

48°52′51″ š. pl. 21°40′24″ r. ilg.﻿ / ﻿48.88083°š. pl. 21.67333°r. ilg.﻿ / 48.88083; 21.67333﻿ (Vranovas prie Toplios)Koordinatės: 48°52′51″ š. pl. 21°40′24″ r. ilg.﻿ / ﻿48.88083°š. pl. 21.67333°r. ilg.﻿ / 48.88083; 21.67333﻿ (Vranovas prie Toplios) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Slovakijos vėliava Slovakija |
| **Kraštas** | Prešovo kraštas |
| **Apygarda** | Vranovo prie Toplios apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1363 (miesto teisės) |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 23 063  |
| **Plotas** | 31,1 km² |
| **Tankumas** (2005) | 742 žm./km² |
| **Altitudė** | 132 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 093 01 |
| **Tinklalapis** | www.vranov.sk |
|  **Vikiteka** | Vranovas prie Toplios |

**Vranovas prie Toplios** (svk. *Vranov nad Topľou*) – rytų Slovakijos miestas Rytų Slovakijos žemumoje prie Toplios upės, netoli Košicės ir Prešovo. Administracinis Vranovo prie Toplios apygardos (*okres Vranov nad Topľou*) centras Prešovo krašte. Gyvena 23,0 tūkst. žmonių.

Istorija
--------

Gyvenvietė bažnytiniuose dokumentuose minėta nuo IX a. 1363 m. gavo miesto teises. XV a. mieste smarkiai vystėsi amatai, nes karalius suteikė privilegiją rengti amatų muges. Nuosavybės teise ėmė valdyti miestą Batorų giminė. 1831 ir 1848 m. miestas buvo atsidūręs sukilimų įvykių sukūriuose, po kurių prasidėjo sunkūs laikai. Ekonominis nuosmukis tęsėsi iki pat XX a. vidurio. 1948 m. mieste prasidėjo industrializacija, Vranovas rajone tapo chemijos (*Bukóza works*), statybinių medžiagų gamybos, siuvimo (*Slovenka*), maisto pramonės įmonių centru.

Demografija
-----------

Tarp miesto gyventojų Romos katalikai sudaro 62,51%, graikų katalikai – 20,13%, evangelikai – 7,16%, stačiatikiai – 0,62%. Pagal tautinę sudėtį: 93.11% – slovakai, 4.40% – romai, 0.61% – čekai, 0.27% – rusinai, 0.25% – ukrainiečiai.

Įžymybės
--------

Mieste pastatyti išskirtinės architektūros kulto statiniai. Tarp jų: gotikinė XV a. bažnyčia (perstatyta 1578 ir 1718 m.), barokinis vienuolyno pastatas (nuo 1718 m.), neogotikinė evangelikų liuteronų bažnyčia (1930–1935 m.), reformatų bažnyčia (XX a. pr.), sinagoga (1923 m.). Iš kitų Vranove reikšmingų statinių – klasicizmo stiliaus dvaro rūmai, pastatyti viduramžių pilies vietoje.

Galerija
--------

* Viena iš gatviųViena iš gatvių
* Maldos namaiMaldos namai
* Graikų katalikų bažnyčiaGraikų katalikų bažnyčia
* Paminklas antifašistamsPaminklas antifašistams

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
| **Cyclamen cyprium** |
| --- |
| Kiprinis ciklamenas (Cyclamen cyprium)Kiprinis ciklamenas (*Cyclamen cyprium*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Mirsininiai  *( Myrsinaceae)* |
| Šeima: | Ciklamenas  *( Cyclamen)* |
| Rūšis: | Kiprinis ciklamenas  *( Cyclamen cyprium)* |

 |

**Kiprinis ciklamenas** (*Cyclamen cyprium*) – mirsininių (*Myrsinaceae*) šeimos daugiametis augalas. Viena iš 23 ciklameno (*Cyclamen*) rūšių.

Ši rūšis priklauso endeminiams Kipro augalams ir tai viena iš trijų Kipre sutinkamų ciklameno rūšių. Šis augalas randamas Troodo ir Kirenijos kalnuose, taip pat Pafoso apylinkėse, 50−1200 m aukštyje. Paprastai auga po medžiais, akmeningame dirvožemyje. Mesaorijos lygumoje nesutinkamas.

Augalas 7−15 cm aukščio. Žiedai kvapnūs, balti ar baltai rožiniai, ties vainiklapio pagridu − purpurinė arba violetinė dėmė. Lapai širdiški. Augalas pražysta rugsėjo viduryje ar pabaigoje ir žydi iki sausio, rečiau iki kovo.

Ciklameno žiedas – vienas iš Kipro simbolių. Kitose šalyse auginamas kaip dekoratyvinis ar kambarinis augalas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Цикламен — уход, разведение, возможные трудности
2. ↑  Cyclamen cyprium Archyvuota kopija 2009-08-02 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kiprinis ciklamenas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Aiškiausia iki šiol padaryta kvazaro 3C 273 nuotrauka
**3C 273** yra kvazaras, esantis milžiniškos elipsinės galaktikos centre, Mergelės žvaigždyne. Tai buvo pirmasis identifikuotas kvazaras ir yra ryškiausias kvazaras danguje, žiūrint iš Žemės. Jo regimasis ryškis yra 12,9. Išvestinis atstumas iki šio objekto yra 749 megaparsekai (2,4 milijardo šviesmečių), o raudonasis poslinkis – 0,158. Jos centrinės supermasyviosios juodosios skylės masė yra maždaug 886 milijonus kartų didesnė už Saulės masę.

3C 273 yra matomas nuo kovo iki liepos mėnesio tiek šiaurės, tiek pietų pusrutulyje. Esantis Mergelės žvaigždyne kvazaras yra pakankamai ryškus, kad jį būtų galima stebėti ir mėgėjišku teleskopu. Atsižvelgiant į jo atstumą nuo Žemės ir regimąjį dydį 3C 273 yra labiausiai nutolęs dangaus objektas, kurį vidutiniai mėgėjai astronomai gali matyti pro savo teleskopus. Dėl savo radijo šviesumo ir kaip pirmojo identifikuoto kvazaro pripažinimo, šis kvazaras yra naudojamas kaip Tarptautinės dangaus sferos koordinačių sistemos atraminis šaltinis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  NED results for object 3C 273
2. ↑  3C 273 : A Star-Like Object with Large Red-Shift
3. ↑  Peterson, B. M.; Ferrarese, L.; Gilbert, K. M.; Kaspi, S.; Malkan, M. A.; Maoz, D.; et al. (2004). „Central Masses of AGNs. II.". *The Astrophysical Journal* **613** (2): 682–699. Bibcode:2004ApJ...613..682P. arXiv:astro-ph/0407299. doi:10.1086/423269.  Nežinomas parametras `|s2cid=` ignored (pagalba)
4. ↑  International Earth Rotation & Reference Systems Service. „Definition of ICRS Axes". Nuoroda tikrinta 2012-01-11.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Macrotis lagotis** |
| --- |
| Triušinis bandikutas (Macrotis lagotis)Triušinis bandikutas (*Macrotis lagotis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Poklasis: | Sterbliniai  *( Marsupialia)* |
| Būrys: | Bandikutai  *( Peramelemorphia)* |
| Šeima: | *Thylacomyinae*  *( Thylacomyinae)* |
| Gentis: | Bandikutai  *( Macrotis)* |
| Rūšis: | Triušinis bandikutas  *( Macrotis lagotis)* |

 |
| Binomas |
| ***Macrotis lagotis***Reid, 1837 |

**Triušinis bandikutas** (*Macrotis lagotis*) – bandikutų (*Peramelemorphia*) eilės sterblinis žinduolis, gyvenantis Centrinės ir Vakarų Australijos dykumų bei pusdykumių rajonuose.
Gyvūnai sveria apie 0,8 – 2,5 kilogramo. Patino kūno ilgis 30 – 55 centimetrai, patelės – 29 – 39 centimetrai. Seniau šie sterbliniai buvo paplitę pietinėje Australijos dalyje, bet dabar yra reti. Šiandien triušiniai bandikutai, kaip ir daugelis kitų Australijos sterblinių yra saugomi. Keturi iš šešių porūšių išnyko.

Gyvenimo būdas
--------------

Triušiniai bandikutai (dar vadinami bilbiais) gyvena sausringose Australijos vietovėse, kurių peizažą sudaro reti miškai, savanos ir stepės su puriu dirvožemiu. Triušiniai bandikutai rausia žemėje gilius urvus, kuriuose praleidžia šviesųjį paros metą. Tokio urvo gylis – kartais iki 1,5 metro. Iš bandikuto urvo aukštyn veda tik viena landa, prie kurios yra nedidelė krūva žemių. Triušiniai bandikutai gyvena po vieną.
Triušinio bandikuto užpakalinės kojos ilgesnės už priekines, tačiau jis juda ne šuoliuodamas, bet lėtai risnodamas ant visų keturių galūnių: priekines kojas statydamas kartu, o užpakalines – paeiliui.

Maistas
-------

Triušiniai bandikutai medžioja ir ant žemės, ir po ja. Pagrindinis jų maistas – įvairūs vabzdžiai. Be jų, bandikutai ryja smulkius stuburinius, pavyzdžiui, peles, paukščius ir driežus. Stipriomis priekinėmis kojomis, užsibaigiančiomis ilgais lenktais nagais, gyvūnas išsikapsto iš po žemės vabzdžių lervų. Ilgas smailėjantis bandikuto snukis lengvai įlenda į visas angas ir plyšius tarp akmenų. Triušinis bandikutas gyvena sausringose žemyno vietose, kur nuolat trūksta vandens, todėl skysčių poreikį paprastai patenkina ėsdamas sodrius vaisius.

Dauginimasis
------------

Dauguma triušinių bandikutų dauginasi ištisus metus, tačiau jų jaunikliai dienos šviesą išvysta dažniausiai pavasarį. Bendrauja tik poravimosi metu. Per 15 parų trunkantį nėštumą patelė iššnešioja vieną ar du jauniklius. Jaunikliai gimsta 1 centimetro ilgio, silpnai išsivystę. Vos gimę jie įsiropščia į motinos sterblę. Čia, žįsdami motinos pieną, jie vystosi keletą savaičių. Paūgėję jie išlenda iš sterblės, tačiau pajutę pavojų tučtuojau sušoka atgal.
| Valansaspranc. *Valence* |
| --- |
|        |
| *Valanso katedra* |
|  |
| 

ValansasValansas

44°56′46″ š. pl. 4°53′39″ r. ilg.﻿ / ﻿44.94611°š. pl. 4.89417°r. ilg.﻿ / 44.94611; 4.89417﻿ (Valansas)Koordinatės: 44°56′46″ š. pl. 4°53′39″ r. ilg.﻿ / ﻿44.94611°š. pl. 4.89417°r. ilg.﻿ / 44.94611; 4.89417﻿ (Valansas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Prancūzijos vėliava Prancūzija |
| **Regionas** | Rona-Alpės |
| **Departamentas** | Dromas (departamentas) |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 64 484  |
| **Plotas** | 36,69 km² |
| **Tankumas** (2008) | 1 758 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.valence.fr |
|  **Vikiteka** | Valansas |

**Valansas** (pranc. *Valence*) − miestas ir komuna pietrytinėje Prancūzijos dalyje, kairiajame Ronos upės krante. Dromo departamento sostinė.

Miestas yra 65 km nuo Liono, pro jį eina geležinkelio linija link Marselio. Žinomiausias Valanso pastatas − romaninio stiliaus Valanso katedra, pastatyta XI a. ir 1095 m. palaiminta Urbono II.

Svarbus metalurgijos, tekstilės, juvelyrikos pramonės centras, čia įsikūrę nemažai elektronikos gamintojų kaip *Thales* ar *Ascom*. Miestas garsus ir dėl šalia auginamų alyvuogių.

Pro miestą einančiu geležinkeliu važinėja greitieji „TGV" traukiniai, užtikrinantys pastovų susisiekimą su Marseliu, Paryžiumi bei kitais miestais. 2010 m. kovą Valanse buvo atidaryta dviračių dalinimosi sistema *Libélo*, turinti apie 400 dviračių ir leidžianti už tam tikrą kainą jais naudotis, pasiimant juos iš 18 mieste esančių taškų.

Miestų partnerystė
------------------

Valansas partnerystės ryšiais susietas su šiais miestais:

* Italija Astis, Italija,
* Vokietija Biberachas prie Riso, Vokietija,
* Jungtinė Karalystė Pajūrio Klaktonas, Jungtinė Karalystė,
* Armėnija Idževanas, Armėnija,
* Izraelis Gedera, Izraelis.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Port VilaPort Vila |
| --- |
|        |
| *Port Vilos gatvė* |
|  |
| 

Port VilaPort Vila

17°45′0″ p. pl. 168°18′0″ r. ilg.﻿ / ﻿17.75000°š. pl. 168.30000°r. ilg.﻿ / 17.75000; 168.30000﻿ (Port Vila)Koordinatės: 17°45′0″ p. pl. 168°18′0″ r. ilg.﻿ / ﻿17.75000°š. pl. 168.30000°r. ilg.﻿ / 17.75000; 168.30000﻿ (Port Vila) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+11) |
|  |
| **Valstybė** | Vanuatu vėliava Vanuatu |
| **Provincija** | Šefa |
|  |
| **Gyventojų** (1999) | 29 356  |
|  |
|  **Vikiteka** | Port Vila |

**Port Vila** – Vanuatu respublikos sostinė, svarbiausias ir didžiausias šalies miestas. Įsikūrusi Efatės (*Efate*) salos pietiniame krante. Mieste yra jūrų ir oro uostai.

Istorija
--------

II pasaulinio karo metu miestas buvo JAV ir Australijos karinė oro bazė. 1987 m. miestą stipriai suniokojo ciklonas.

Ekonomika
---------

Pagrindiniai ekonomikos sektoriai mieste yra žemės ūkis ir žuvininkystė. Turizmas taip pat tampa svarbiu pajamų šaltiniu. Daugiau nei 50 tūkst. turistų lankėsi mieste 1997 m.

Vanuatu vis dar priklausoma nuo užsienio pagalbos iš Australijos ir Naujosios Zelandijos, o pastaraisiais metais miestui ir šaliai pradėjo padėti Kinija.

35,7 % eksporto vyksta pet Port Vilą, o 86,9 % importo atplukdoma į miesto jūrinį uostą.
**Palašas** (veng. *pallos*, rus. *палаш*, angl. *backsword*) – vienašmenių kertamųjų – duriamųjų kardų tiesia geležte tipas. Ankstyvieji palašai turėjo dviašmenes geležtes (iki XVIII a. vidurio), vėliau (XIX a.) geležtės tapo vienašmenėmis, nors dažnai buvo ir pusantrinės. Vienašmenių palašų geležčių storiausia ir tvirčiausia dalis – bukoji nugarėlė (pentis).

Geležtės ilgis – iki 85 cm.

Atsirado XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje kartu su reguliariais kavalerijos daliniais. Palašų geležtė turėjo būti pakankamai sunki, kad ją būtų galima perkirsti kirasą, kurias dėvėdavo kavaleristai.   

Palašo efesas sudarytas iš rankenos su galvute ir garda. Gardą dažnai sudarydavo skersinis ir lankelių sistema. Turkiški ir Kaukazo palašai dažnai lankelių neturėdavo. Vakarų Europos palašų efesai neretai būdavo asimetriški, su sudėtinga lankelių sistema (iki pintinės). Vakarų Europoje palašus naudojo daugiausia dragūnai ir kirasirai.

Angliškas palašo pavadinimas *backsword*. Viena iš hipotezių teigia, kad *backsword* reiškia 'nugarinis kalavijas', nes kavaleristai palašus, atseit, nešiodavo makštyse ant nugaros, kad jojant nesidaužytų į arklio šoną. Tačiau anglų kalboje žodis *back* reiškia ir geležtės nugarėlę (bukąjį beašmenį kraštą). Todėl labiau pagrįsta teigti, kad *backsword* – tai „kalavijas su nugarėle".

Nuorodos
--------

1. ↑   "back. "Webster’s Third New International Dictionary, Unabridged. Merriam-Webster, 2002.  (23 May 2007).

* Paradinis kavalerijos palašas Archyvuota kopija 2007-04-01 iš Wayback Machine projekto.
* Apdovanojamasis jūrinis palašas Archyvuota kopija 2007-02-24 iš Wayback Machine projekto.
* Оружие Турции с XVII по XVIII века. Палаш Archyvuota kopija 2007-09-28 iš Wayback Machine projekto. Turkijos XVII–XVIII a. ginklai. Palašas

Literatūra
----------

* Трубников Б. Г. «Холодное Оружие»
* Попенко В. Н. (1996) Холодное оружие. Энциклопедический словарь
| **Ana Čipovskaja** |
| --- |
|  |
| 2017 m. |
| Gimimo vardas | Ana Čipovskaja |
| Visas vardas | Ana Čipovskaja |
| Gimė | 1987 m. birželio 16 d. (36 metai)Maskva, Rusija |
| Gyven. vieta | nežinoma |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Ana Čipovskaja** (rus. *А́нна Бори́совна Чипо́вская*, g. 1987 m. birželio 16 d. Maskvoje) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

Debiutavo 2003 juostoje „Operacija: Nacijos spalva", o sekančiais metais filmavosi televizijos seriale „Brangioji Masha Berezina", o vėliau pasirodė „Sidabrinėje lelijoje" ir seriale „Viengungiai", kriminalinėje komedijoje „Suvyniokite meškeres". Būdama studente gavo vaidmenis veiksmo filme „Vyriškas sezonas. Aksominė revoliucija", kriminaliniame seriale „Broliai". Jai atiteko ir pagrindinis vaidmuo Saido Kurbanovo melodramoje „Meilės labirintai" (tarnaitė Asia). Čipovskajai buvo pasiūlyta vaidinti Valerijaus Todorovskio filme „Stileivos", tačiau ji atsisakė dėl studijų, o vaidmuo atiteko Oksanai Akinšinai.

2017 m. aktorė vaidino pagrindinius vaidmenis projektuose „Vaikštant per kančias" ir „Blokbasteris" (Nataša). Jos herojė – akinamai graži, bet nemąstanti plėšikė. 2019 m. vaidino Verą Andronovą dramoje „Nugalėtojai". 2020 m. pasirodė Romano Volobujevo komedijoje „Paskutinis ministras" apie netikėtus sprendimus priimantį valdininką. 2021 m. suvaidino Taisiją Artemjevą, tai-bokso trenerę. 2022 m. lapkritį buvo išleistas mistinis Ivano Petuchovo trileris „Seserys".

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| MostarasMostar |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

MostarasMostaras

43°20′00″ š. pl. 17°48′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.33333°š. pl. 17.80000°r. ilg.﻿ / 43.33333; 17.80000﻿ (Mostaras)Koordinatės: 43°20′00″ š. pl. 17°48′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.33333°š. pl. 17.80000°r. ilg.﻿ / 43.33333; 17.80000﻿ (Mostaras) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Bosnijos ir Hercegovinos vėliava Bosnija ir Hercegovina |
| **Autonomija** | Bosnijos ir Hercegovinos federacija Bosnijos ir Hercegovinos federacija |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 104 500  |
|  |
|  **Vikiteka** | Mostaras |
|  |
| **Kirčiavimas** | Mòstaras |

**Mostaras** – miestas Bosnijoje ir Hercegovinoje, kalnuotoje vietovė prie Neretvos upės, istorinė Hercegovinos sostinė. Apylinkėse auginamos vynuogės, varomi vynai, auginamas tabakas, vaisiai ir daržovės. Piečiau miesto yra *Pocitelj*, kuriame išlikusi musulmoniškoji architektūra (mečetė, medresė, turkų namai). Yra aliuminio gamykla (veikia nuo 1976 m.), kurioje apdirbamas boksitas, veikia vandens jėgainė.

Istorija
--------

Pirmąkart minima 1452 metais, XVI a. buvo turkų garnizonas. 1566 m. turkai vietoje senojo medinio tilto per Neretvą pastatė naują su akmenine arka (nuo tilto ir kilo miesto vardas, serb. *most* – „tiltas"). Mostaro Senojo tilto arka 27 m pločio ir buvo Osmanų inžinerijos šedevras. 1993 m. lapkritį per Bosnijos karą tiltą smarkiai apgadino artilerinė ugnis, apšaudant Bosnijos kroatų pajėgoms. Tačiau vėliau tiltas suremontuotas kartu su gretimais statiniais, o 2004 m. vėl buvo atidarytas.

Anksčiau mieste klestėjo amatai ir prekyba, išlikęs varkalių turgus. Valdant austrams (1878–1918 m.) Mostaras tapo Serbijos mokslo ir poezijos centru su stipria tautine pakraipa.

Sportas
-------

### Futbolas

* Redarstvenik Mostar
* FK Velež Mostar
* HŠK Zrinjski Mostar
| ***Geismas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Lussuria |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Joe D'Amato |
| Scenaristas (-ai) | Rene Rivet |
| Metai | 1986 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 83 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Geismas** (it.  *Lussuria*) – 1986 m. Italijoje sukurta erotinė drama.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Lilli Carati – Marta
* Al Cliver – Roberto
* Noemie Chelkhoff – Marina
* Martin Philips – Alesio
* Ursula Foti – Katerina

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Alesio, jaunuolis iš pasiturinčios šeimos, nustojo kalbėti po to, kai prieš 2 metus mirė jo motina. Tėvas, dabar nusprendęs antrą kartą vesti, išsiunčia sūnų į svainės namus kaime, kad šis čia pakeistų aplinką ir tokiu būdu atsigautų po sukrėtimo. Čia Alesio leidžia laiką su pamote, jo teta ir jauna restauratore, dirbančia namuose. Visos trys moterys, anksčiau arba dabar turinčios artimų ryšių su tėvu, tampa ir jaunuolio seksualinių fantazijų objektais...
Koordinatės: 53°20′07″š. pl. 6°13′42″v. ilg.﻿ / ﻿53.3352°š. pl. 6.2282°v. ilg.﻿ / 53.3352; -6.2282

|  |
| --- |
| Stadionas 2023 m. |
| Vieta | Airija Dublinas |
| Atidarytas | 2010 m. (1872 m.) |
| Savininkas | Irish Rugby Football Union, Football Association of Ireland |
| Operatorius | New Stadium Ltd |
| Talpa | 51711 (regbis, futbolas)  49000 (amerikietiškasis futbolas)  65000 (koncertai) |
| Lauko matmenys | 106 × 68 m |

**Aviva Stadium** – sporto stadionas Dubline (Airija), į pietryčius nuo miesto centro.

Istorija
--------

1872 m. dabartinio stadiono vietoje atidarytas ***Landsdowne Road Stadium***. Jame vykdavo daug regbio rungtynių, 1971–2006 m. čia žaisdavo Airijos vyrų futbolo rinktinė, su kuria čia žaidė ir Lietuvos vyrų futbolo rinktinė. 2007 m. stadionas nugriautas, o jo vietoje pradėtas statyti naujasis stadionas ***Dublin Arena***, kuri dėl sponsorių finansavimo vadinama ***Aviva Stadium***.

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
*Kitos reikšmės – Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia.*
Koordinatės: 54°18′7.67″ š. pl. 24°37′25.07″ r. ilg.﻿ / ﻿54.3021306°š. pl. 24.6236306°r. ilg.﻿ / 54.3021306; 24.6236306

|  Akmenio Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Merkinės |
| **Savivaldybė** | Varėnos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Akmuo (Varėna) |
| **Adresas** | 8 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1759 m. |

**Akmenio Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Akmens kaime, prie Vilniaus–Varėnos I kelio, Merkio dešiniajame krante. Savo forma primena gyvenamąjį namą.

Istorija
--------

Generolas Bžostovskis 1759 m. pastatė koplyčią. 1797 m. joje būdavo ketveri atlaidai per metus. 1861 m. koplyčia suremontuota. Per Pirmąjį pasaulinį karą sudegus Varėnos bažnyčiai, jos klebonas Juozapas Stasys persikėlė į Akmenį, pastatė kleboniją, padidino koplyčią. 1919 m. įsteigta parapija. Akmuo garsėjo Švč. Jėzaus Širdies (dešimtinės) atlaidais.

2007 m.
Bažnyčia 2014 m.

Architektūra
------------

Bažnyčia medinė, savo forma primena didelį gyvenamąjį namą, su trisiene apside, kurios šonuose yra zakristija ir prieangis. Prieš bažnyčią stovi stulpinė varpinė. Šventorius aptvertas, vartai plytiniai, su arka. Šalia bažnyčios yra kapinaitės. Jose palaidotas liaudies dainų rinkėjas kunigas Juozapas Čaplikas (1876–1961 m.). Netoli bažnyčios yra akmuo, vadinamas „Užkeikta merga". Dzūkai mano jį esant stebuklingą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Akmuo*. Mūsų Lietuva, T. 1. – Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1964. – 408 psl.
2. ↑  Akmens kaimas ir Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia, *visitdzukija.lt*
3. ↑  Juozas Čaplikas Archyvuota kopija 2022-10-17 iš Wayback Machine projekto. *Varėnos rajono savivaldybės viešoji biblioteka*
| Ežeryno titnago kasyklos |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Ežeryno titnago kasyklosEžeryno titnago kasyklos

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 54°12′00″ š. pl. 23°58′18″ r. ilg.﻿ / ﻿54.20000°š. pl. 23.97167°r. ilg.﻿ / 54.20000; 23.97167Koordinatės: 54°12′00″ š. pl. 23°58′18″ r. ilg.﻿ / ﻿54.20000°š. pl. 23.97167°r. ilg.﻿ / 54.20000; 23.97167 |

 |
| Vieta | Alytaus rajonas |
| Seniūnija | Raitininkų seniūnija |
| Naudotas | paleolitas |
| Žvalgytas | 1959 |
| Tirtas | 1964 m. |

**Ežeryno titnago kasyklos** – titnago kasyklos Alytaus rajono savivaldybės teritorijoje, į vakarus nuo Ežeryno kaimo, netoli Ryliškių kaimo, Nemuno ir jo intako Aksupės dešiniajame krante, Nemuno viršsalpinių terasų kalvelėse, miške.

Tyrimai
-------

Ežeryno titnago kasyklas iš pietų juosia Aksupė, rytuose prieina nusausinta pelkė, buv. ežeras. Kasyklas 1959 m. atrado Konstantinas Jablonskis. 1964 m. Istorijos institutas (vadovė Rimutė Jablonskytė-Rimantienė) ištyrė 22 titnago skaldymo aikšteles, buvusias šalia smėlio pylimų. Dirbiniai rasti po viršutiniu miško žemės sluoksniu, daugiausia įvairios nuoskalos ir skeltės, skaldytiniai, nebaigti dirbiniai. Taip pat rasta titnaginių įrankių, primenančių kapliukus. 

21 aikštelė priskiriama vėlyvojo paleolito kultūroms – Arensburgo kultūrai, Bromės kultūrai, Svidrų kultūrai, Federmeserio kultūrai. Aptikta ir neolito pirmosios pusės laikotarpio aikštelė su titnago dirbiniais (smulkiais antgaliais, mažais netaisyklingais gremžtukais, ovaliais kirveliais) bei keramika, liesinta grūstų sraigių bei augalinėmis priemaišomis, puošta įspaudais. Radinius saugo Lietuvos nacionalinis muziejus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Ežeryno titnago kasyklos*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 730 psl.
Gatvės fragmentas
Gatvės pradžia
Jonavos rajono apylinkės teismas
Jonavos Senamiesčio gimnazija, žvelgiant nuo Vasario 16–osios g.
Jonavos jaunimo mokykla ir vairavimo mokyklos punktas
**Vasario 16-osios gatvė** – gatvė Jonavoje, vienas iš pagrindinių miesto kultūrinių ir teisinių centrų. Gatvė jungia Rimkų mikrorajoną su Jonavos senamiesčiu. Gatvė yra judri dienos metu ir siekia miesto centrą. Įsteigtos dvi autobusų stotelės.

Susikertančios gatvės
---------------------

  Mindaugo gatvė  

 Virbalų gatvė  

 Chemikų gatvė  

 Veterinarijos gatvė  

 Verbų gatvė  

 Dariaus ir Girėno gatvė  

 Gėlių gatvė  

 Sodų gatvė  

 Žalioji gatvė  

 Žeimių gatvė

Istorija
--------

Sovietmečiu ši gatvė buvo vadinama Pergalės gatve. Dar prieš paskelbiant Nepriklausomybės atkūrimą, 1989 m. vasario 11 d. čia buvusio Statybos tresto administracinio pastato salėje įvyko patriotinis minėjimas, skirtas Lietuvos valstybingumo dienai pažymėti, kuris buvo suorganizuotas vietinės Sąjūdžio grupės pastangomis. Nuspręsta gatvei grąžinti Vasario 16-osios vardą. Ta proga ant tresto pastato, pažymėto nr. 1, sienos buvo pritvirtinta paminklinė lenta „*Gatvė pavadinta Lietuvos nepriklausomybės paskelbimui 1918 m. vasario 16 d. atminti*".

Švietimas
---------

Gatvėje yra keletas švietimo įstaigų:

* Jonavos Senamiesčio gimnazija
* Jonavos jaunimo mokykla
* Jonavos vairavimo mokyklos punktas

Išlikęs pirmojo mieste darželio medinis pastatas.

Institucijos ir įstaigos
------------------------

Gatvėje yra įsikūrę: 

* Jonavos rajono apylinkės teismas
* Jonavos rajono savivaldybės punktas
* Jonavos higienos centras ir Kauno higienos centro punktas
* Greitosios medicinos pagalbos stotis (Vasario 16–osios g. 11, iki 2006 m.)
* Kauno apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos Jonavos skyrius (Vasario 16-osios g. 1).

Ekonomika
---------

Vasario 16-osios gatvės pastate Nr. 35 įsikūrusios UAB „Regitra" ir UAB "Juta", Jonavos filialas, Valykla „Švaros namai" (UAB „Skaistuva"; Vasario 16-osios g. 24, LT-55170).

Kultūra
-------

Įsikūręs Jonavos kūno kultūros ir sporto centras ir miesto sporto salė (vidaus patalpų stadionas), kurioje vyksta įvairūs JKKSC renginiai.

Galerija
--------

* Jonavos kūno kultūros ir sporto centrasJonavos kūno kultūros ir sporto centras
* Senasis Jonavos darželisSenasis Jonavos darželis
* Higienos centrasHigienos centras
* Komerciniai pastatai, žymintys gatvės pabaigąKomerciniai pastatai, žymintys gatvės pabaigą
* Senoji Jonavos ligoninėSenoji Jonavos ligoninė

Literatūra
----------

* Gediminas Ilgūnas, „Sąjūdis Jonavoje 1988-1990", Kaunas, Aušra, 2004, 62 p. ISBN 9955-532-27-0

Išnašos
-------

1. ↑  Vasario 16-sios pavadinimo grąžinimas Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Vasario 16-osios gatvės pastatas Nr. 35 (Wikimapia inf.)

Nuorodos
--------

* Vaizdas: memorialinė lenta prie buv. Jonavos statybos tresto pastato, Vasario 16-sios g. 1 Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 11°49′ š. pl. 51°15′ r. ilg.﻿ / ﻿11.817°š. pl. 51.250°r. ilg.﻿ / 11.817; 51.250

Kyšulys žemėlapyje
**Gvardafujaus kyšulys** (som. *Gees Gardafuul*), dar žinomas kaip ***Ras Asiras*** – kyšulys rytiniame Somalio pusiasalio gale, skalaujamas Adeno įlankos šiaurėje ir Indijos vandenyno pietuose. Patenka į Somalio teritoriją, autonominę Puntlando valstiją. Priešais kyšulį išsidėstęs Sokotros salynas. Už maždaug 70 km į vakarus kyšo kitas svarbus kyšulys – Ras Filukas. Tiesa, Gvardafujaus kyšulys nėra toliausiai į rytus nutolęs Afrikos taškas – kiek tolėliau rytuose yra piečiau esantis Hafūno kyšulys.

Italų švyturys Gvardafujaus kyšulyje
Antikos laikų jūrininkai Gvardafujaus kyšulį įvardino *Aromata promontorium*. Jis aprašytas Raudonosios jūros periple. Kyšulys nuo seno garsėjo kaip pavojinga jūrininkams vieta. 1924 m. italai kyšulyje pastatė švyturį (1930 m. perstatytas).

2013 m. Gvardafujaus kyšulys su aplinkinėmis žemėmis tapo nauju Puntlando regionu (adm. centras – Alula).
| Hantingtonas*Huntington* |
| --- |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

HantingtonasHantingtonas

38°25′0″ š. pl. 82°25′0″ v. ilg.﻿ / ﻿38.41667°š. pl. 82.41667°r. ilg.﻿ / 38.41667; 82.41667﻿ (Hantingtonas)Koordinatės: 38°25′0″ š. pl. 82°25′0″ v. ilg.﻿ / ﻿38.41667°š. pl. 82.41667°r. ilg.﻿ / 38.41667; 82.41667﻿ (Hantingtonas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5)------ vasaros: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Vakarų Virdžinija Vakarų Virdžinija |
| **Apygarda** | Kabelo apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1775 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 45 746  |
| **Plotas** | 47,8 km² |
| **Tankumas** (2022) | 957 žm./km² |
| **Altitudė** | 172 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Hantingtonas |

**Hantingtonas** (angl. *Huntington*) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Vakarų Virdžinijos pietvakariuose, prie Ohajo ir Gajandoto upių santakos, 80 km į vakarus nuo Čarlstono. Su gretimoje Kentukio valstijoje esančiu Ašlandu ir Ohajo valstijoje esančiu Airontonu sudaro aglomeraciją. Kabelo apygardos centras. Yra upių uostas, geležinkelių mazgas. Geležinkelio ir kasybos įrenginių gamyba, geležinkelio riedmenų remontas, stiklo, chemijos, siuvimo pramonė, nikelio lydinių gamyba. Netoli Hantingtono kasamos akmens anglys. Veikia 1837 m. įsteigtas Maršalo universitetas, meno galerija.

Istorija
--------

Hantingtonas pradėjo kurtis 1869 m. žemdirbių gyvenvietės Holderbaiz Landingo (*Holderby’s Landing*) vietoje kaip geležinkelio stotis. 1871 m. pavadintas geležinkelių magnato Koliso P. Hantingtono (*Collis P. Huntington*) garbei, suteiktas miesto statusas. 1873 m. miestą pasiekus geležinkeliui pradėjo sparčiai augti. 1888 m. tapo apygardos centru. Miestas nesyk nukentėjo nuo potvynių.

Šaltiniai
---------

1. USA: West Virginia, *citypopulation.de*
2. ↑  USA: West Virginia, *citypopulation.de*
3. USA: West Virginia, *citypopulation.de*
4. ↑  USA: West Virginia, *citypopulation.de*
5. ↑  *Huntington*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005
6. ↑  *Huntington // West Virginia, United States*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
Kalvyno griova Markučiuose
**Rasų-Ribiškių kalvynas** – kalvynas pietryčių Lietuvoje, Vilniaus pietrytinėje dalyje, esančioje tarp Naujininkų ir Markučių (daugiausia Ribiškių, Liepkalnio, Markučių rajonuose). Ilgis iš vakarų į rytus ~6 km, plotis 1–3 km. Aukštis iki 160–180 m. Šiaurėje siekia Vilnios slėnį.

Rasų-Ribiškių kalvynas susidarė vėlyvajame ledynmetyje, kai erozija išgremžė Vilnios kairįjį paslėnį. Gausu nedidelių sausų bei pošlapių slėniukų ir raguvų, kurių vidutinis tankis 2,5 km/km². Tarp slėnių gausu atragių, kalvagūbrių ir smėlio kalvų.

Vakarinė kalvyno dalis, esanti ties Naujininkais, Liepkalniu, Rasomis daugiausia užstatyta, įrengta slidinėjimo trasa, Rasų kapinės, rytinė dalis, esanti ties Markučiais, Pavilniu, Ribiškėmis, yra išlaikiusi daugiau natūralaus kraštovaizdžio. Kalvyną kerta Vilniaus–Turmanto geležinkelis, plentas  **101**  Vilnius–Šumskas .

Dalis Rasų-Ribiškių kalvyno saugoma Pavilnių regioniniame parke (Ribiškių, Markučių, Tuputiškių draustiniuose, Kalnų gamtiniame rezervate).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Rasų-Ribiškių kalvynas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 509
| **Albinas Ežerskis** |
| --- |
| Gimė | 1956 m. gegužės 25 d.Treigiai, Rietavo rajonas |
| Mirė | 2020 m. gruodžio 22 d. (64 metai)Požerė, Šilalės rajono savivaldybė |
| Sutuoktinis (-ė) | Aldona |
| Vaikai | Raimonda, Lina |
|  |
| Veikla | agronomas, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės visuomenės bei politinis veikėjas |
| Partija | Lietuvos demokratinė darbo partijaLietuvos socialdemokratų partija |
|  |
| Alma mater | 1988 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Albinas Ežerskis** (1956 m. gegužės 25 d. Treigiuose, Rietavo rajone – 2020 m. gruodžio 22 d. Požerėje, Šilalės rajono savivaldybėje) – agronomas, Lietuvos ir Šilalės rajono savivaldybės visuomenės bei politinis veikėjas.

Biografija
----------

1988 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1977 m. Padievyčio žuvininkystės ūkio laukininkystės brigadininkas, 1978–1980 m. augalininkystės padalinio vadovas. 1980–1984 m. Padievyčio tarybinio ūkio vyr. agronomas, 1984–1988 m. direktoriaus pavaduotojas gamybai, 1988–2002 m. „Medvėgalio" tarybinio ūkio direktorius.

2002–2003 m. ir 2007–2011 m. Šilalės rajono savivaldybės meras. 2003–2005 m. Seimo nario Zigmanto Balčyčio padėjėjas. 2005–2007 m. žemės ūkio bendrovės „Medvėgalis" pirmininkas; o nuo 2011 m. – pirmininko pavaduotojas.

2014–2016 m. žemės ūkio viceministras.

1995–1997 m. ir 2000–2020 m. Šilalės rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Šilalės rajono skyriaus narys, 2002 m. skyriaus pirmininko pavaduotojas, 2005 m. Šilalės skyriaus pirmininkas.

Sutuoktinė Aldona, vaikai Raimonda, Lina.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai[neveikianti nuoroda]
4. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-03 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Marso paviršiaus žemėlapis pagal Schiaparelli
**Marso kanalais** vadinamos Marso paviršiuje esančios menamos linijos, kurias 1877 m. atrado italų astronomas *Schiaparelli* (pavadinęs jas *Canali*). Šis astronomas pasižymėjo ypač geru regėjimu, todėl jo atradimas buvo patvirtintas tik po dvejų metų per Marso opoziciją.

Amžių sandūroje atsirado teorijų, teigiančių, kad Marso kanalai yra dirbtinės kilmės, iškasti marsiečių. Pagal vieną iš teorijų dėl planetos sausėjimo Marso civilizacija iškasė milžiniškus kanalus, kuriais vanduo iš poliarinėse srityse esančio ledo patenka į drėkinamas sritis.

Šios prielaidos, kurios taip pat rėmėsi manymu, kad Marse yra santykinai tanki atmosfera, tapo pagrindu daugybei mokslinių straipsnių ir mokslinės fantastikos kūrinių. Tarp jų buvo ir *Orson Welles* radijo pjesė, kuri apie 1930 m. JAV sukėlė paniką – daug klausytojų patikėjo, kad prasidėjo marsiečių įsiveržimas į JAV. Stebint su galingesniais prietaisais nustatyta, kad skirtingu metu stebimi „kanalai" skiriasi, jie netgi padvigubėja. Ketvirtajame XX a. dešimtmetyje imta pripažinti, kad „canali" greičiausiai yra optinė apgaulė.

Nepaisant to, maždaug iki 1965 m. tarp mokslininkų vyravo nuomonė, kad Marse gali egzistuoti žemesnės gyvybės formos, pvz. kerpės. Ši galimybė praktiškai buvo atmesta septintajame dešimtmetyje, po pirmųjų kosminių zondų pateiktų duomenų. *Mariner* kosminių aparatų perduotose didelės skiriamosios gebos nuotraukose jokių kanalų nebuvo matoma. Užtat Marso paviršiuje buvo matomi milžiniški kanjonai, krateriai ir užgesę ugnikalniai. Manoma, kad nors Marso kanalais vadintų linijų Marso paviršiuje nėra, tačiau *Schiaparelli* ir jo pasekėjai Marso paviršiuje galėjo matyti milžinišką Valles Marineris kanjoną, besitęsiantį 4000 km.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Marso sfinksas
* Pareidolija
**José Mosquera**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | José Luis Mosquera Moreno |
| Gimimo data | 1995 m. kovo 14 d. (28 metai) |
| Gimimo vieta | Turbas, Kolumbija |
| Ūgis | 185 cm |
| Svoris | 69 kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Azampur FC Uttara |
| **Numeris** | xx |
| **Pozicija** | centro gynėjas |
| Jaunimo klubai |
| 20?? | Envigado |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2017–20192020202120212022– | Boyacá ChicóLeonesFC Hegelmann Litauen → *Hegelmann Litauen B*  FC Uttara | 59 0(4)10 0(0)08 0(0)06 0(0)00 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. vasario 22 d.. |

**Chosė Luisas Moskera Morenas** (*José Luis Mosquera Moreno*; g. 1995 m. kovo 14 d.) – Kolumbijos futbolininkas, centro gynėjas. Žaidė Lietuvoje 2021 m. sezone ir atstovavo Kauno rajono „Hegelmann Litauen" futbolo klubui.

Karjera
-------

Žaidė Kolumbijoje. Atstovavo Envigado FC U20 ekipai, o vėliau Boyacá Chicó FC, Leones FC klubams.

### FC Hegelmann Litauen

2021 m. atvyko į Lietuvą. Atstovavo FC Hegelmann Litauen klubui, kuris debiutavo A lygoje.

2021 m. kovo 27 d. debiutavo Antroje lygoje ir atstovavo Hegelmann Litauen B ekipai.

2021 m. balandžio 30 d. rungtynėse prieš Marijampolės „Sūduvą" debiutavo A lygoje. Pasirodė startinėje sudėtyje, žaidė visą susitikimą ir užsidirbo geltoną kortelę.

2021 m. rugpjūčio 27 d. rungtynėse prieš Marijampolės „Sūduvą" kolumbietis išsiskyrė solidžiu žaidimu: laimėjo visas 8 dvikovas bei surinko 258 „InStat" naudingumo balus.

2022 m. vasario mėn. paskelbta apie tai, kad žaidėjo nebelieka klube.

Vėlesniais metais rungtyniavo Azampur FC Uttara (Bangladešas).

Statistika
----------

A lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |
| **2021** | **FC Hegelmann Litauen** | 8 | 0 |
|

Spalvų reikšmės:

     Ekipa žaidė A lygoje;

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  lrt.lt naujienos: Kolumbietis Hegelmann Litauen klube
3. ↑  lrytas.lt naujienos: Hegelmann Litauen naujokas
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑  Oficiali klubo svetainė (arch.)

Nuorodos
--------

* alyga.lt svetainė
* lietuvosfutbolas.lt
* SOCCERWAY
* playmakerstats
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* hegelmannsports.lt
* Globalsportsarchive
| **Juozas Barzda-Bradauskas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1896 m. sausio 13 d.Muniškiai, Babtų valsčius |
| Mirė | 1953 m. rugpjūčio 20 d. (57 metai)Novočiunka, Irkutsko sritis |
|  |
| Veikla | karinis veikėjas, inžinierius |
|  |
| Alma mater | 1929 m. Lietuvos universitetas |

**Juozas Barzda-Bradauskas** (1896 m. sausio 13 d. Muniškiuose, Babtų valsčius – 1953 m. rugpjūčio 20 ar 28 d. Novočiunkoje, Irkutsko sritis) – Lietuvos karinis veikėjas, inžinierius, brigados generolas.

Biografija
----------

Mokėsi Kauno gimnazijoje. Per Pirmąjį pasaulinį karą 1916 m. birželio mėn. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę. 1916 m. lapkričio mėn. baigė Petrogrado 3-ąją praporščikų mokyklą. 1917 m. kovojo fronte Latvijoje, 1918 m. buvo vokiečių nelaisvėje.

1919 m. Lietuvos kariuomenės savanoris, Vilkaviškio apskrities Kalvarijos, Virbalio ir Kybartų karo komendantas. 1919–1926 m. kuopos vadas, bataliono vado padėjėjas. 1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1924 m. baigė Fontenblo (Prancūzija) automobilių kursus karininkams, 1929 m. baigė Lietuvos universiteto Technikos fakultetą.

1926–1927 m. Technikos pulko bataliono vadas, pulko teismo pirmininkas, 1928–1930 m. (su pertraukomis) Karo technikos štabo viršininkas. 1930–1940 m. Karo butų skyriaus viršininkas. Vadovavo kareivinių statybai Gaižiūnų poligone, Klaipėdoje, Pagėgiuose, Plungėje, Tauragėje, Ukmergėje. 1938 m. brigados generolas.

SSRS okupavus Lietuvą, 1940 m. liepos-rugpjūčio mėn. Liaudies kariuomenės karo technikos viršininkas. Per nacių okupaciją dirbo ekonominėse bendrovėse ir Vytauto Didžiojo universitete. 1945–1947 m. Kauno valstybinio universiteto Transporto mašinų katedros vedėjas. 1947 m. spalio mėn. NKVD suimtas, apkaltintas bendradarbiavimu su vokiečiais. 1948 m. nuteistas ir išvežtas į Oršos kalėjimą. 1948–1953 m. kalėjo Norilske, vėliau perkeltas į Čiunos lagerį, kur mirė.

1993 m. birželio 23 d. prie namo Kaune (Savanorių pr. 65) atidengta memorialinė lenta.

Įvertinimas
-----------

* 1928 m. Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalis
* 1929 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
* Lietuvos ir Estijos ugniagesių garbės ženklai

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazimieras Tamašauskas. *Juozas Barzda-Bradauskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. - 688 psl.
2. ↑   Archyvuota kopija 2022-01-27 iš Wayback Machine projekto.
Milk and Honey su Gali Atari 1979 m. Eurovizijoje
**Milk and Honey** (hebr. ‏חלב ודבש‏‎, *Chalav U’Dvash*) buvo Izraelio vokalinė grupė, kurią sudarė Re’uven Gvitrz, Shmulik Bilu ir Yehuda Tamir. 1979 metais su atlikėja Gali Atari laimėjo Eurovizijos dainų konkursą su daina „Hallelujah".

Milk and Honey dar du kartus bandė patekti į Euroviziją, tačiau nesėkmingai. 1981 metais grupė su Lea Lupatin atlikę dainą „Serenada", užėmė ketvirtą vietą, o 1989-aisiais su kūriniu „Ani Ma’amin" liko aštuntoje vietoje.

Shmulik Bilu mirė 2023 m. gruodžio 31 d. Ichilov ligoninėje Tel Avive, sulaukęs 71 metų.

Nuorodos
--------

* Daina *Hallelujah*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Izraelis Izhar Cohen ir Alphabeta  *„A-Ba-Ni-Bi"*** |  **Eurovizijos dainų konkurso nugalėtojai  (su Gali Atari)**1979 | Po to:**Airija Johnny Logan  *„What's Another Year?"*** |
| Prieš tai:**Izhar Cohen ir Alphabeta  *„A-Ba-Ni-Bi"*** |  **Izraelio atstovai Eurovizijoje  (su Gali Atari)**1979 | Po to:**Hakol Over Habibi  *„Halayla"*** |
| **Viktoras Giedrys** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1894 m. kovo 24 d.Kybartų kaime, Kybartų valsčiuje,  Vilkaviškio apskrityje |
| Mirė | 1955 m. kovo 14 d. (60 metų)Vilnius |
|  |
| Veikla | karinis veikėjas, brigados generolas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| * 1927 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
 |

**Viktoras Giedrys** (1894 m. kovo 24 d. Kybartų kaime, Kybartų valsčiuje,  Vilkaviškio apskrityje – 1955 m. kovo 14 d. Vilniuje) – Lietuvos karinis veikėjas, brigados generolas.

Biografija
----------

Vilniaus karo mokyklos 1910 m. baigimo ženklas, išduotas Viktorui Giedriui
4-to pestininku L.K.Mindaugo Pulko Karininkai 1928.12.29.
1913 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją, 1913–1916 m. mokytojavo. 1916 m. mobilizuotas į Rusijos kariuomenę. 1916 m. Poltavoje baigė evakuotą Vilniaus karo mokyklą. Pirmojo pasaulinio karo dalyvis, 1917 m. sužeistas ir kontūzytas.

1919 m. vasario mėn. mobilizuotas į Lietuvos kariuomenę. Nuo 1920 m. vasario mėn. 1-ojo atsargos bataliono kuopos vadas. 1919 m. rugpjūčio mėn. – 1920 m. gruodžio mėn. dalyvavo karo veiksmuose su Lenkijos kariuomenės daliniais. 1920–1924 m. bataliono vadas. 1922 m. baigė Aukštuosius karininkų kursus. 1924–1926 m. tarnavo 3-osios karo apygardos štabe, Vyriausiajame kariuomenės štabe. 1927–1932 m. 4-ojo pėstininkų pulko vadas. 1930 m. baigė Aukštesniųjų kariuomenės viršininkų kursus, 1934 m. baigė Vytauto Didžiojo karininkų kursų Generalinio štabo skyrių.

Nuo 1934 m. gegužės mėn. 1-osios pėstininkų divizijos štabo viršininkas, nuo 1935 m. liepos mėn. 3-ojo pėstininkų pulko vadas, ėjo divizijos vado pareigas. 1939 m. brigados generolas. 1939 m. balandžio mėn. paskirtas pėstininkų inspektoriumi.

TSRS okupavus Lietuvą nuo 1940 m. liepos mėn. Liaudies kariuomenės pėstininkų inspektorius. 1940 m. rugpjūčio mėn. paleistas į dimisiją.

Įvertinimas
-----------

* 1927 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 3 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas
* 1930 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazimieras Tamašauskas. *Viktoras Giedrys*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 364 psl.
| Ki Vestasangl. *Key West* |
| --- |
| *Ki Vesto panorama* |
|  |
| 

Ki VestasKi Vestas

24°33′33″ š. pl. 81°47′2″ v. ilg.﻿ / ﻿24.55917°š. pl. 81.78389°r. ilg.﻿ / 24.55917; 81.78389﻿ (Ki Vestas)Koordinatės: 24°33′33″ š. pl. 81°47′2″ v. ilg.﻿ / ﻿24.55917°š. pl. 81.78389°r. ilg.﻿ / 24.55917; 81.78389﻿ (Ki Vestas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5)------ vasaros: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Florida Florida |
|  |
| **Meras** | Craig C. Cates |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 22 368  |
| **Plotas** | 19,2 km² |
| **Tankumas** (2009) | 1 165 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | keywestcity.org |
|  **Vikiteka** | Ki Vestas |

**Ki Vestas** (angl. *Key West*) – miestas JAV, Floridos valstijoje, saloje Meksikos įlankoje; Florida Kiso salyne. 25,4 tūkst. gyventojų (2000 m.). Ki Vestas yra klimatinis kurortas, čia gerai išvystytas turizmas. Per metus salą aplanko 4 mln. turistų. Yra tarptautinis oro uostas.

Istorija
--------

Miestas buvo įkurtas 1825 m.

Geografija
----------

Pagrindinė miesto dalis yra Ki Vesto saloje, o kitos miesto dalys yra kitose keturiose salose. Šiek tiek nuo vakarinės pakrantės yra nutolusi Sunset Ki sala, kurią galima pasiekti tik laivu. Šiaurėje esančios Sigsbi Park ir Fleming Ki salos, kartu su dar dvejomis į šiaurę nutolusiomis salomis priklauso Ki Vesto bendruomenei. Abi salos yra naudojamos Jungtinių Valstijų karinių jūrų pajėgų ir yra sujungtos tiltais su pagrindine sala. Taip pat Ki Vestui priklauso šiaurinė Stock Island dalis, kuri yra Ki Vesto rytuose.

Ki Vesto sala yra 13,64 km², o visas miesto plotas yra 19,2 km² dydžio.

Miestas yra padalintas į šias dalis:

Ki Vesto sala:

* Bahama Village
* Casa Marina
* Duval Street
* Historic Seaport
* The Meadows (Key West)
* Midtown (Key West)
* New Town (Key West)
* Old Town (Key West)
* Poinciana Plaza
* Truman Annex
* Trumbo Point
* Upper Duval
* White Street Gallery District

Kitos salos:

* Fleming Key
* Stock Island (tik šiaurinė Key West Golf Club dalis priklauso Ki Vesto miestui.)
* Sigsbee Park
* Sunset Key

### Klimatas

Klimatas yra tropinis, todėl ištisus metus yra šilta. Statistiškai lyja labai trumpai ir tik vasarą. Dienos temperatūra nuo gegužės iki spalio mėnesių yra apie 32 °C. Nuo gruodžio iki vasario mėnesių yra šalčiausias metų laikas. Didžiausia vidutinė temperatūra yra apie 24 °C.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „3370 acres" Archyvuota kopija 2010-06-02 iš Wayback Machine projekto. (PDF)

Nuorodos
--------

* Miesto svetainė