Į ilgumą ir platumą padalytas Žemės paviršius
**Geografinė koordinačių sistema** (sutrumpintai **GKS**) – koordinačių sistema, naudojama taško padėčiai sferos paviršiuje (ant Žemės rutulio) nurodyti. Sistema naudoja geografines koordinates, kurios apibūdina bet kurio jos taško nuotolį nuo dviejų tarp savęs statmenų didžiųjų apskritimų – Žemės pusiaujo (iš vakarų į rytus) ir Grinvičo dienovidinio (iš šiaurės į pietus). Taškams ant Žemės paviršiaus nurodyti naudojamos dvi koordinatės – viena jų nusako geografinę platumą, kita – geografinę ilgumą.

Geografinės koordinačių sistemos išradimas paprastai priskiriamas Eratostenui iš Kirėnijos, kuris dar III a. pr. m. e. parašė veikalą Geografija, saugotą Aleksandrijos bibliotekoje. Šimtmečiu vėliau Hiparchas iš Nikėjos sistemą patobulino nurodydamas platumą remdamasis žvaigždžių išmatavimais, o ne saulės zenitą ir nurodydamas ilgumą pagal mėnulio užtemimo intervalus, o ne padėties apskaičiavimą.

I–II a. Marinas iš Tyro sudarė išsamų geografijos vardų žodyną ir matematiškai nubraižytą pasaulio žemėlapį panaudodamas koordinates, einančias iš pirminio dienovidinio rytuose vakariausioje žinomojoje teritorijoje, pavadintoje Palaimintųjų salomis ir besitęsiančias vakariniu Afrikos krantu aplink Kanarų salas ar Žaliojo Kyšulio salas ir besitęsiančias iš šiaurės į pietus nuo Rodo salos. Anot Klaudijaus Ptolemėjaus, Marino atlase naudojamos ilguma ir platuma nebuvo sistematiškos.

Atstumai tarp dienovidinių (meridianų) ir lygiagrečių (paralelių)
-----------------------------------------------------------------

### Atstumai tarp lygiagrečių

Atstumas tarp dviejų lygiagrečių apskaičiuojamas pagal formulę:

{\displaystyle {\frac {\pi }{180^{\circ }}}M(\phi );\,\!}

| Platuma | Z-D spindulys {\displaystyle M\;\!} | Atstumas tarp 1° padalų | tarp 1 minutės padalų | tarp 1 sekundės padalų |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0° | 6335,44 km | 110,574 km | 1842,9 m | 30,715 m |
| 15° | 6339,70 km | 110,649 km | 1844,15 m | 30,735 m |
| 30° | 6351,38 km | 110,852 km | 1847,53 m | 30,792 m |
| 45° | 6367,38 km | 111,132 km | 1852,2 m | 30,87 m |
| 60° | 6383,45 km | 111,412 km | 1857,01 m | 30,95 m |
| 75° | 6395,26 km | 111,618 km | 1860,3 m | 31,005 m |
| 90° | 6399,59 km | 111,694 km | 1861,566 m | 31,026 m |

### Atstumai tarp dienovidinių

Atitinkamai apskaičiuojamas atstumas tarp dviejų dienovidinių:

{\displaystyle {\frac {\pi }{180^{\circ }}}\cos(\phi )N(\phi );\,\!}

**Atstumas tarp dienovidinių skirtingose laipsnių platumose**| Platuma | Laipsnis | Minutė | Sekundė | ±0,0001° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60° | 55,65 km | 0,927km | 15,42 m | 5,56m |
| 57° | 60,527 km | 1,008km | 16,81 m | 6,05m |
| 45° | 78,7 km | 1,31km | 21,86 m | 7,87m |
| 30° | 96,39 km | 1,61km | 26,77 m | 9,63m |
| 0° | 111,3 km | 1,855 km | 30,92 m | 11,13m |

**Žemės spindulys skirtingose laipsnių platumose**| Platuma | R-A spindulys{\displaystyle N\;\!} |
| --- | --- |
| 0° | 6378,14 km |
| 15° | 6379,57 km |
| 30° | 6383,48 km |
| 45° | 6388,84 km |
| 60° | 6394,21 km |
| 75° | 6398,15 km |
| 90° | 6399,59 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑  McPhail, Cameron (2011), *Reconstructing Eratosthenes' Map of the World*, Dunedin: Otago universitetas, p. 20–24 .
2. ↑  Evans, James (1998), *The History and Practice of Ancient Astronomy*, Oksfordas, Anglija: Oksfordo universiteto leidykla, p. 102–103, ISBN 9780199874453 .

Taip pat skaitykite
-------------------

* Pusiaujinė koordinačių sistema

Nuorodos
--------

* Mokomasis *Youtube* filmukas apie geografinę koordinačių sistemą lietuvių kalba