| Meksikasisp. *Ciudad de México* |
| --- |
|        |
| *Katedra* |
|  |
| 

MeksikasMeksikas

19°25′0″ š. pl. 99°08′0″ v. ilg.﻿ / ﻿19.41667°š. pl. 99.13333°r. ilg.﻿ / 19.41667; 99.13333﻿ (Meksikas)Koordinatės: 19°25′0″ š. pl. 99°08′0″ v. ilg.﻿ / ﻿19.41667°š. pl. 99.13333°r. ilg.﻿ / 19.41667; 99.13333﻿ (Meksikas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Meksikos vėliava Meksika |
| **Apygarda** | Meksikos Federacinė apygarda Meksikos Federacinė apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1325 m. kovo 18 d. |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 9 209 944  |
| **Plotas** | 1 485 km² |
| **Tankumas** (2020) | 6 202 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Meksikas |

**Meksikas** (isp. *Ciudad de México*) yra Meksikos sostinė, vienas didžiausių pasaulio miestų. 8,66 mln. gyventojų (2005 m. be priemiesčių). Išsidėstęs tarpukalnėse, maždaug 2240 m virš jūros lygio. Meksikas turi federacinės apygardos statusą. Metropolinėje teritorijoje gyvena 21,2 mln. gyventojų (2016 m.) 2370 km² plote.

Maisto, tekstilės, avalynės, vaistų, poligrafijos, metalo apdirbimo, elektrotechnikos, cemento pramonė. Yra tarptautinis oro uostas, metropolitenas. Daug universitetų (iš jų žinomiausias – Lotynų Amerikoje didžiausias Valstybinis autonominis universitetas, įkurtas 1551 m.). Universitetinis miestelis „Ciudad Universitaria" įkurtas 1949–1954 m. (saugomas UNESCO). Muziejai: valstybinis antropologijos, plastinės dailės, šiuolaikinės dailės. Meksike vyko 1968 m. vasaros olimpinės žaidynės, žymiausi stadionai – Olimpinis (1951–1953 m.) ir „Actekų" (1968 m.).

Nors įsikūrusi seisminėje srityje (didelis žemės drebėjimų pavojus, iš kurių bene didžiausias įvyko 1985 m.), bet ši sostinė yra viena dėkingiausiai išsidėsčiusių ir gražiausių Amerikos miestų su plačiais bulvarais, apsodintais medžiais, daugybe prabangių pastatų, rūmų, restoranų, gerai prižiūrimais parkais, o gatvės primena Niujorką ar Paryžių. Meksikas – tai gyvas civilizacijų istorijos muziejus, kuriame randama virš 1400 architektūros ir istorijos paminklų, 10 archeologinių zonų pačiame mieste ir jo apylinkėse, virš 80 muziejų, dešimtys tautinių kūrybos centrų. Yra senovės piramidžių, vienuolynų (daugiausia iš XVI-XIX a.).

Istorija
--------

1521 m. konkistadoras Ernanas Kortesas su ispanų kariais ir meksikiečių pagalbine kariuomene užkariavo actekų imperijos sostinę Tenočtitlaną, kuriame gyveno pusė milijono žmonių. Miestą su daugybe šventovių E. Kortesas įsakė nedelsiant sunaikinti, tačiau, pasikeitus valdžiai, miestas greitai tapo *Ciudad de México* (pavadintas actekų meksikų genties vardu) – Naujosios Ispanijos sostine. 1528 m. įkurta vyskupo rezidencija, 1535 m. įsteigtas pirmasis Naujajame pasaulyje universitetas. Meksikas tapo pirmuoju ispanų miestu Naujajame pasaulyje. Jis buvo planingai statomas šachmatų lentos pavyzdžiu, su *Plaza Armas* aikšte viduryje, kuri čia vadinama *Zocalo*. E. Kortesas ant actekų valdovo Montesumos rūmų pamatų pastatė savo rūmus, kuriuos vėliau naudojo vicekaraliai. 1573–1667 m. katalikų bažnyčia ant šventovės griuvėsių pastatė Metropolijos katedrą, kurioje yra arkivyskupo rezidencija. Nuo 1821 m. – nepriklausomos Meksikos sostinė.

Sportas
-------

1968 m. mieste vyko XIX vasaros olimpinės žaidynės, 1970 m. vyko IX pasaulio futbolo čempionatas, o 1986 m. – XIII pasaulio futbolo čempionatas.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Meksikoje |
| --- |
|  |
| Šiaurės Meksika | 
Gvanachuato istorinis miestas ir kasyklos (1988) · Istorinis Sakatekas (1993) · Siera de San Fransisko uolų piešiniai (1993) · El Viskaino biosferos rezervatas (1993) · Keretaro istoriniai paminklai (1996) · Pakimės archeologinė sritis (1998) · Siera Gordos pranciškonų misijos (2003) · Kalifornijos įlankos salos (2005) · San Migel de Aljendės miestas ir Atotonilko Jėzaus Nazariečio šventykla (2008) · Camino Real de Tierra Adentro (2010) · El Pinakatės ir Altaro didžiosios dykumos biosferos rezervatas (2014) |  |
|  |
| Vakarų Meksika | 
Tekilos agavų kraštovaizdis (2006) · Istorinė Morelija (1991) · Kabanjaso ligoninė (1997) · Drugių monarchų biosferos rezervatas (2008) · Reviljachichedo salos (2016) |
|  |
| Centras ir Įlanka | 
Istorinis Meksiko centras ir Šočimilkas (1987) · Istorinis Pueblos senamiestis (1987) · Ikikolumbinis Teotihuakano miestas (1987) · Ikikolumbinis El Tachinas (1992) · Popokatepetlio šlaitų vienuolynai (1994) · Tlakotalpano istoriniai paminklai (1998) · Šočikalko archeologiniai paminklai (1999) · Luis Barragán namas ir studija (2004) · Meksiko nacionalinio autonominio universiteto centrinis universitetinis miestelis (2007) · Temblekės akvedukas (2015) · Tehuakano–Kuikatlano biosferos rezervatas (2018) |
|  |
| Oachaka | 
Istorinis Oachakos centras ir Monte Albano archeologinė sritis (1987) · Priešistoriniai Jagulio ir Mitlos urvai (2010) |
|  |
| Jukatanas ir Čiapasas | 
Ikikolumbinis Palenkės miestas (1987) · Sian Kaanas (1987) · Čičen Ica (1988) · Ikikolumbinis Ušmalis (1996) · Kampečės miestas (1999) · Majų miestas Kalakmulis (2002) |

 |