Koordinatės: 54°49′12″š. pl. 24°55′56″r. ilg.﻿ / ﻿54.81987°š. pl. 24.93222°r. ilg.﻿ / 54.81987; 24.93222

Atodanga atsiveria staigiame upės vingyje
**Karmazinų atodanga** – valstybės saugomas geologinis gamtos paveldo objektas Vilniaus rajone, Dūkštų sen. Dūkštų girininkijos (312 kv. 19 skl.) teritorijoje. Atodanga susiformavusi dešiniajame Dūkštos upelio krante, apie 0,5 km į šiaurę nuo santakos su Nerimi, ties Karmazinų kaimu. Atodanga pasiekiama Dūkštos pažintiniu pėsčiųjų taku. Šalia stūkso Karmazinų piliakalnis, per Dūkštą nutiestas naujas metalinis pėsčiųjų tiltas. Į Karmazinų atodangą pakylama įrengtais laiptais, jos viršuje pastatytas informacinis stendas.

Objektas paskelbtas saugomu, remiantis LR Aplinkos ministerijos 2005 m. gegužės 23 d. įsakymu Nr. D1-255, siekiant išsaugoti litostratigrafinio tipo (mokslinės vertės) bei pažintinės vertės atodangą.

Karmazinų atodangos aukštis 35–36 m, ilgis palei upės vagą – 40 m, užima 0,085 ha. Stiprios srovės nuolat ardomas šlaitas tai vienur, tai kitur nuslenka, atidengdamas šlaitą sudarančių nuogulų sluoksnius.

Ties Bradeliškių piliakalniu susiformavusi Dūkštų atodanga.

Geologija
---------

Viršutinė atodangos dalis labai užgriuvusi dėl biraus smėlio tarpsluoksnių, slūgsančių tarp molio ir morenos sluoksnių. Žemiau esantis smėlio tarpsluoksnio storis apie 20-50 cm. Smulkiame geltoname smėlyje aiškiai matomi balkšvo aleurito ir pilko molio sluoksneliai. Tai prieledyninių marių nuosėdos. Jos suspaustos ir išlankstytos, nes buvo Žemės paviršiuje prieš užslenkant jauniausiam – Nemuno ledynui, palikusiam viršuje slūgsančią moreną .

Apatinėje skardžio dalyje atsiveria priešpaskutiniojo – Medininkų ledyno morena. Tai pilkas kietas įvairaus storio plokštelėmis skylantis moreninis priesmėlis su nuosėdinių ir kristalinių uolienų žvirgždo bei gargždo apvalainukais. Geologinių tyrimų duomenimis, Medininkų apledėjimas Europoje truko per 60 000 metų (nuo 198 iki 132 tūkst. metų). Šio ledyno nuogulos Dūkštos apylinkėse slūgso 25-30 m gylyje, o jų storis kai kur viršija 50 m.

Upės vagoje pastebima seniausia į Žemės paviršių išeinanti šių apylinkių morena, kurią paliko Žemaitijos ledynas, atslinkęs prieš 302 tūkst. metų, o ištirpęs maždaug prieš 252 tūkst. metų. Tai labai kietas rusvai pilkas moreninis priesmėlis, kuris dar aptinkamas maždaug iki 20 m gylio.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Karmazinų atodanga** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Saugomų teritorijų valstybės kadastras Archyvuota kopija 2021-01-26 iš Wayback Machine projekto.
* Neries regioninis parkas. Karmazinų atodanga

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVilniaus rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Valstybiniai rezervatai | 
Kernavės kultūrinis rezervatas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Asvejos regioninis parkas • Neries regioninis parkas • Pavilnių regioninis parkas • Verkių regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Alionių telmologinis • Baravykinės kraštovaizdžio • Daubėnų kraštovaizdžio • Gegužinės telmologinis • Girijos kraštovaizdžio • Griovių geomorfologinis • Juozapinės geomorfologinis • Kazimieravo ornitologinis • Kenos hidrografinis • Kruopynės geomorfologinis • Kuosinės geomorfologinis • Medininkų botaninis • Medžiakalnio geomorfologinis • Papio ornitologinis • Raudonosios balos telmologinis • Skersabalių geomorfologinis • Taurijos ornitologinis • Vanagynės geomorfologinis • Verdeikių geomorfologinis • Vilnios hidrografinis • Žeimenos ichtiologinis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Glitiškių ąžuolas • Skališkių uola |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Airėnų konglomeratas • Ąžuolų karalienė • ~~Bieliūnų ąžuolas~~ • Gojaus ąžuolas • Karmazinų atodanga • Šventasis Daubų ąžuolas • Vaigeliškių ąžuolas • Velniakampio pušis • Vilkų duobė • Žudiškių ąžuolas |

 |