Danijos herbas**Danijos karalius** – Danijos valstybės monarchas, turintis ribotą valdžią.

Istorija
--------

IX a. susikūrė Gudfredo, kuris toliau statydino įtvirtinimus ir atrėmė frankų karaliaus Karolio Didžiojo veržimąsi, valstybė. X a. valdant Gormui Senajam ir jo sūnui Haraldui I Mėlyndančiui susikūrė bendra Danijos karalystė. Renkamo karaliaus valdžia tuo metu iš esmės ribojosi vadovavimu kariaunai ir sustiprėjo tik XI a. antroje pusėje. Apie 960 m. Haraldas I Mėlyndantis apsikrikštijo, X a.-XI a. pakrikštyti visi danai.

Jauna valstybė plėtė savo valdas, danai veržėsi į Norvegiją, puldinėjo baltų žemes, buvo apgulę Apuolę. Knutas II Didysis (1018–1035 m.) valdė Angliją. XII a. pirmoje pusėje buvo užimtos Baltijos jūros p. pakrantės: Riugeno sala, Holšteinas, Meklenburgas, Pomeranija, Šiaurinė Estija ir Sarema. Valdemaras II Nugalėtojas (1202–1241 m.) 1241 m. paskelbė pirmuosius rašytinius įstatymus, vadinamąjį Jutlandijos teisyną. Didėjant Bažnyčios, žemvaldžių, riterių įtakai, vykstant dinastinėms kovoms karaliaus valdžia XIII a. antroje pusėje vėl nusilpo. 1282 Erikas V Glipingas (1259–1286 m.) paskelbė chartiją, ribojančią karaliaus valdžią, įsipareigojo kasmet šaukti didikus į įstatymų leidžiamąjį ir teisminį susirinkimą – Danehofą. 1320 m. Kristoforas II (valdė 1320–1326 m. ir 1330–1332 m.) įsipareigojo be Danehofo žinios neįvedinėti naujų mokesčių, valdyti kartu su Valstybės taryba (Riges Rad, vėliau Rigsrodas), kurią sudarė didikai ir vyskupai.

Valdemaras IV Aterdagas (1340–1375 m.) karaliaus valdžią vėl sustiprino. Nors jis 1346 m. Vokiečių ordinui pardavė Estiją ir Saaremos salą, o po 1367–1370 m. karo su Hanza prarado prekybos pirmavimą Baltijos jūroje, regione Danijos įtaka didėjo. 1380 m. Danijos karaliai sudarė asmeninę uniją su Norvegija, 1397 m. – Kalmaro uniją su Švedija (iki 1523 m.) ir Norvegija (iki 1814 m. nuo 1537 m. Norvegija buvo Danijos provincija). 1460 m. sudaryta asmeninė unija su Šlėzvigu ir Holšteinu. XV a. pabaigoje – XVI a. šalį iš tiesų valdė Rigsrodas, kurio 30 didikų šeimų priklausė apie 80 % visos bajorų žemės. Karaliai skatino miestų plėtotę – 1433 m. sostine tapo Kopenhaga, suteikė miestiečiams daugiau teisių, tačiau luomams atstovaujantis Rigsdagas, pirmąkart sušauktas 1468 m. Kristijono I, didesnės įtakos neturėjo. Kristijonas II (1513–1523 m.) buvo didikų nuverstas ir išvytas.

Kristijonas III (1533–1559 m.), numalšinęs 1533–1536 m. Grafų kivirčo sukilimą, 1536 m. įvedė liuteronybę. Reformacija paskatino danų kultūros plėtrą, tačiau Danijos įtaka regione pradėjo silpti. Po 1563–1570 m. (Danijos-Švedijos karas), 1611–1613 m. (Kalmaro karas), 1643–1645 m. 1657–1658, 1658–1660 m. karų su pagrindine varžove Švedija, kuri 1523 m. tapo nepriklausoma karalyste, buvo prarasti Skonė, Rytų Norvegija. XVII a. antrame dešimtmetyje Danija įgijo pirmąsias kolonijas Indijoje, kelias Mergelių (Virginijos) salas. 1660 m. Rigsdagas paskelbė karaliaus sostą paveldimu. 1665 m. Frederikas III (1648–1670 m.) įvedė absoliutinę monarchiją, panaikino Rigsrodą, nebešaukė ir Rigsdago. Panaikintos kai kurios bajorų privilegijos, valdžios pareigūnais imta skirti ir miestiečius, kuriems suteikta teisė pirkti žemę. 1788 m. panaikinta baudžiava.

Pramoninė revoliucija XIX a. pirmoje pusėje paskatino prieš absoliutizmą nukreiptą liberalų judėjimą. 1835–1836 m. sušaukus 4 provincijų luomų susirinkimus įtvirtinta vietos savivalda. Politines permainas paskatino 1848 m. Tautų pavasaris. Frederikas VII (1848–1863 m.) paskelbė 1849 m. birželio mėn. konstituciją, Danija tapo konstitucine monarchija su dvejų rūmų – žemųjų (Folketingas) ir aukštųjų (Landstingas) – parlamentu (Rigsdagas). Gyventojams suteikta žodžio, tikėjimo, susirinkimų laisvė. Po 1864 karo su Austrija ir Prūsija Danija neteko Šlėzvigo, Holšteino, Lauenburgo. 1866 m. priimtos konstitucijos pataisos padidino Landstingo, kuris atstovavo turtingiesiems sluoksniams, įtaką.

1901 m. konstitucijos pataisos išplėtė rinkimų teisę, vyriausybę imta formuoti remiantis Folketingo dauguma. 1915 m. konstitucija įteisino visuotinę rinkimų teisę.

Danijos karaliai
----------------

Sigfredas – minimas 782 m.
Haraldas – VIII a. pab.
Gudfredas – iki 804–810 m.
Hemingas – 810–812 m.
Haraldas Klakas ir Reginfredas – 812–813 m.
Horikas I – 813–854 m.
Horikas II Vaikas – 854–870 m.
Halvdanas – apie 870–890 m.
Gormas Senasis – apie 940 m.

**Skjoldungų dinastija**
------------------------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Skjoldungų dinastija** |
|
| **1** |  | Haraldas I MėlyndantisHarald 1. Blåtand | apie 910 m. | apie 985 m. | apie 940 m. | 985 m. | Gormas Senasis |
|
| **2** |  | Svenas I ŠakiabarzdisSvend 1. Tveskæg | apie 960 m. | 1014 m. | apie 985 m. | 1014 m. |  |
|
| **3** |  | Haraldas IIHarald 2. |  |  | 1014 m. | 1018 m. |  |
|
| **4** |  | Knutas II DidysisKnud 2. den Store | apie 997 m. | 1035 m. lapkričio 12 d. | 1018 m. | 1035 m. | Svenas I Šakiabarzdis |
|
| **5** |  | Knutas III HardeknutasKnud 3. Hardeknud |  |  | 1035 m. | 1042 m. |  |
|
| **6** |  | Magnusas I GerasisMagnus den Gode |  |  | 1042 m. | 1047 m. |  |
|

**Estridsenų dinastija**
------------------------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Estridsenų dinastija** |
|
| **7** |  | Svenas II EstridsenasSvend 2. Estridsen |  |  | 1047 m. | 1076 m. |  |
|
| **8** |  | Haraldas III HenasHarald 3. Hen |  |  | 1076 m. | 1080 m. |  |
|
| **9** |  | Knutas IV ŠventasisKnud 4. den Hellige | apie 1043 m. | 1086 m. liepos 10 d. | 1080 m. | 1086 m. | Svenas II EstridsenasElżbieta Jarosławówna |
|
| **10** |  | Olafas I Badas |  |  | 1086 m. | 1095 m. |  |
|
| **11** |  | Erikas I Gerasis | 1056 m. | 1103 m. liepos 10 d. – | 1095 m. | 1103 m. | Svenas II Estridsenas |
|
| **12** |  | Nilsas Danas |  |  | 1104 m. | 1134 m. |  |
|
| **13** |  | Erikas II Emunė |  |  | 1134 m. | 1137 m. |  |
|
| **14** |  | Erikas III Lamas (Ėriukas) |  |  | 1137 m. | 1146 m. |  |
|
| **15** |  | Svenas III ir Knutas V |  |  | 1146 m. | 1157 m. |  |
|
| **16** |  | Valdemaras I Didysis | 1131 m. sausio 14 d. | 1182 gegužės 12 d. | 1157 m. | 1182 m. | Kanutas Lavardas |
|
| **17** |  | Knutas VI | 1162 ar 1163 m. | 1202 m. lapkričio 12 d. | 1182 m. | 1202 m. |  |
|
| **18** |  | Valdemaras II Nugalėtojas |  |  | 1202 m. | 1241 m. |  |
|
| **19** |  | Erikas IV Plovpeningas | 1216 m.Kopenhaga | 1250 m. rugpjūčio 18 d. | 1241 m. | 1250 m. |  |
|
| **20** |  | Abelis Danas |  |  | 1250 m. | 1252 m. |  |
|
| **21** |  | Kristoforas I |  |  | 1252 m. | 1259 m. |  |
|
| **22** |  | Erikas V Glipingas |  |  | 1259 m. | 1286 m. |  |
|
| **23** |  | Erikas VI Menvedas |  |  | 1286 | 1319 m. |  |
|
| **24** |  | Kristoforas II |  |  | 1320 | 1326 |  |
|
| **25** |  | Valdemaras III |  |  | 1326 | 1330 m. |  |
|
| **26** |  | Kristoforas II |  |  | 1330 | 1332 m. |  |
|
| **27** |  | Valdemaras IV Aterdagas |  |  | 1340 | 1375 m. |  |
|

Folkungai
---------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
| **28** |  | Olafas II |  |  | 1376 | 1387 m. (Norvegijoje Olafas IV) |  |
|
| **29** |  | Margarita I |  |  | 1387 | 1412 m. |  |
|

Grifitsai
---------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
| **30** |  | Erikas VII Pamarėnas | 1382 m. | 1459 m. gegužės 3 d. | 1397 | 1439 m. (iki 1412 m. valdė su Margarita I) |  |
|

Vitelsbachai
------------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|
| **31** |  | Kristoforas III Bavaras |  |  | 1439 | 1448 m. |  |
|

**Oldenburgų dinastija**
------------------------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Oldenburgų dinastija** |
|
| **32** |  | Kristijonas I | 1426 m.Oldenburgas | 1481 m. gegužės 21 d.Kopenhaga | 1448 m. | 1481 m. | Ditrichas fon Oldenburgas |
|
| **33** |  | Hansas Danas |  |  | 1481 m. | 1513 m. |  |
|
| **34** |  | Kristijonas II | 1481 m. liepos 1 d. | 1559 m. sausio 25 d. | 1513 m. | 1523 m. | Jonas IKristina Saksonė |
|
| **35** |  | Frederikas I |  |  | 1523 m. | 1533 m. |  |
|
| **36** |  | Kristijonas III | 1503 m. rugpjūčio 12 d. | 1559 m. sausio 1 d. | 1534 m. | 1559 m. | Frederikas IAna Brandenburgietė |
|
| **37** |  | Frederikas II | 1534 m. liepos 1 d. | 1588 m. balandžio 4 d. | 1559 m. | 1588 | Kristijonas IIIDarata fon Saksen-Lauenburg |
|
| **38** |  | Kristijonas IV | 1577 m. balandžio 12 d. | 1648 m. vasario 28 d. | 1588 m. | 1648 m. | Frederikas IISofija fon Meklenburg-Gustov |
|
| **39** |  | Frederikas III | 1609 m. kovo 18 d. | 1670 m. vasario 9 d. | 1648 m. | 1670 m. | Kristijonas IVAna Katerina |
|
| **40** |  | Kristijonas V | 1646 m. balandžio 15 d. | 1699 m. rugpjūčio 25 d. | 1670 m. | 1699 m. | Frederikas IIISofija Amalija Braunšveig |
|
| **41** |  | Frederikas IV | (1671 m. spalio 11 d. | 1730 m. spalio 12 d. | 1699 m. | 1730 m. | Kristijonas VŠarlotė iš Heseno-Kaselio |
|
| **42** |  | Kristijonas VI | 1699 m. lapkričio 30 d. | 1746 m. rugpjūčio 6 d. | 1746 m. |  | Kristijonas VILuiza Maklenburg |
|
| **43** |  | Frederikas V | 1723 m. kovo 31 d. | 1766 m. sausio 14 d. | 1746 m. | 1766 m. | Kristijonas VISofija Magdalena Brandenburg-Kulmbach |
|
| **44** |  | Kristijonas VII | 1749 m. sausio 29 d. | 1808 m. kovo 13 d. | 1766 m. | 1808 m. | Frederikas VLuiza Anglė |
|
| **45** |  | Frederikas VI | 1768 m. sausio 28 d. | 1839 m. gruodžio 3 d. | 1808 m. | 1839 m. | Kristijonas VII |
|
| **46** |  | Kristijonas VIII | 1786 m. lapkričio 18 d. | 1848 m. sausio 20 d.[[ | 1839 m. | 1848 m. | Frederikas VI |
|
| **47** |  | Frederikas VII | 1808 m. spalio 6 d. | 1863 m. lapkričio 15 d.[[ | 1848 m. | 1863 m. | Kristijonas VIIIŠarlotė |
|

**Gliuksburgų dinastija**
-------------------------

| # | Portretas | Vardas | Gimė | Mirė | Valdymo pradžia | Valdymo pabaiga | Tėvai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Gliuksburgų dinastija** |
|
| **48** |  | Kristijonas IX | 1818 m. balandžio 8 d. | 1906 m. sausio 29 d.Kopenhaga | 1863 | 1906 m. | Vilhelmas fon Šlėzvigas-Holšteinas-Zenderburgas-GliuksburgasLuiza Karolina |
|
| **49** |  | Frederikas VIII | 1843 m. birželio 3 d.Kopenhaga | 1912 m. gegužės 14 d.Hamburgas | 1906 m. | 1912 m. | Kristijonas IX |
|
| **50** |  | Kristijonas X | 1870 m. rugsėjo 26 d. | 1947 m. balandžio 20 dKopenhaga | 1912 m. | 1947 m. | Frederikas VIIILuiza Bernadotte |
|
| **51** |  | Frederikas IX | 1899 m. kovo 11 d. | 1972 m. sausio 14 d.Kopenhaga | 1947 m. | 1972 m. | Kristijonas XAleksandrina |
|
| **52** |  | Margarita II | 1940 m. balandžio 16 d.Kopenhaga |  | nuo 1972 m. |  | Frederikas IXIngrida Bernadotė |
|

Taip pat skaitykite
-------------------

* Danijos karaliai
* Norvegijos karaliai
* Švedijos karaliai

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Danijos karalius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 456 psl.