Koordinatės: 54°38′09″š. pl. 25°17′09″r. ilg.﻿ / ﻿54.63575°š. pl. 25.285727°r. ilg.﻿ / 54.63575; 25.285727

|  |
| --- |
| **Vilniaus oro uostas** |
|  |
| IATA: VNO - ICAO: EYVI |
| Parametrai |
| Aerodromo tipas | Civilinis |
| Operatorius | AB „Lietuvos oro uostai" |
| Miestas | Vilnius |
| Aukštis virš jūros lygio | 197 m |
| Koordinatės | 54°38′03″ š. pl. 25°17′09″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63417°š. pl. 25.28583°r. ilg.﻿ / 54.63417; 25.28583 |
| Tinklalapis | Vilnius-Airport.LT |
| Kilimo ir tūpimo takai |
| Kryptis | Matmenys | Danga |
| ilgis (m) | plotis (m) |
| 01/19 | 2515 | 50 | Asfaltbetonis |

Atvykimo terminalas
Atvykimo terminalo fasadas su jaunųjų aviamodeliuotojų bareljefais (2008)
AirBaltic lėktuvas prie laipinimo rankovės
„FL Technics" lėktuvų remonto angaras
Ne Šengeno erdvės sektorius
Prieš 2023 m. NATO viršūnių susitikimą leidžiasi JAV prezidento lėktuvas Air Force One (Boeing VC-25)
**Vilniaus oro uostas** – didžiausias Lietuvos oro uostas. Įkurtas Vilniaus pietuose (Naujininkuose), ~7 km nuo miesto centro.

Turi vieną kilimo ir tūpimo taką. 2023 m. aptarnavo 4,4 mln. keleivių. Veikia „airBaltic", „Ryanair", „Wizz Air" orlaivių aptarnavimo bazės.

Istorija
--------

1932 m. rugpjūčio 17 d. atidarytas oro uostas Vilnius-Kirtimai (lenk. *Wilno-Porubanek*). Kirtimai tada buvo Vilniaus priemiesčiu. Maršrutu Varšuva–Vilnius–Varšuva skraidyta kasdien.

1937 m. atidaryta LOT linija Budapeštas–Krokuva–Varšuva–Vilnius–Ryga–Talinas–Helsinkis.. Nuo 1939 m. gegužės 15 d. iš Vilniaus į Rygą skraidyta ne tiesiogiai, o nusileidimu Kaune. Nuo 1939 m. rugsėjo 1 d. planuota Vilniuje nebetūpti, skristi nauja trasa Budapeštas–Krokuva–Varšuva–Kaunas–Ryga–Talinas–Helsinkis. Antrasis pasaulinis karas planus anuliavo.

Per karą naudotas kariniams tikslams. 1944 m. liepos 17 d. atnaujino veiklą kaip civilinis oro uostas.

Po karo LOT atnaujino skrydžius į Vilnių. 1955 m. skraidyta į Maskvą su nusileidimu Vilniuje. 1956–1957 m. iš Maskvos į Berlyną buvo galima nuskristi Aeroflot ir LOT lėktuvais, nutupiant tarpiniuose Vilniaus ir Varšuvos oro uostuose.

1961–1962 m. tik LOT skraidino trasa Varšuva–Vilnius–Varšuva. Pokaryje Maskvą su Praha jungė oro maršrutas su tarpiniais nusileidimais Vilniuje ir Varšuvoje. Skrydžius vykdė tarybinė Aeroflot ir čekoslovakų CSA oro bendrovės. Sovietų sąjungoje atsiradus reaktyvinei aviacijai, poreikis tūpti tarpiniuose aerouostuose (pasipildyti degalų), atkrito. Iš Vilniaus lėktuvai ėmė kilti skrydžiams tik į sovietinius miestus.

### Po nepriklausomybės atkūrimo

1991 m. sukurtos Lietuvos avialinijos (vėliau *flyLAL*), paveldėjusios Vilniaus „Aeroflot" bazės lėktuvus Tu-134, Jak-40, Jak-42 ir An-24 bei An-26. Jie netrukus pakeisti į Boeing 737, Boeing 757, Saab 340, Saab 2000.

2009 m. sausio 17 d. FlyLAL veiklą nutraukė. Vilnius neteko reguliarių skrydžių maršrutų į Amsterdamą, Budapeštą, Stambulą, Madridą ir Tbilisį. Dar FlyLAL skraidino į Dubliną, Frankfurtą, Londoną, Milaną ir Paryžių.

2004 m. savo antrąją bazę Vilniuje atidarė Latvijos nacionalinis vežėjas AirBaltic, dalinai priklausantis SAS. AirBaltic skraidino orlaiviais Boeing 737 ir Fokker 50 bei vienu metu buvo tapusi didžiausia oro bendrove Vilniaus oro uoste.

Nuo 1992 m. Vilniaus oro uostas yra Tarptautinės oro uostų tarybos (ACI Europe) narys, dalyvauja Europos oro uostų veikloje. Vilniaus oro uosto darbuotojai dirba ACI Europe komitetuose: Politikos, Aviacijos saugumo, Ekonomikos, Technikos. Aviacijos saugumo ir Aerodromo priežiūros darbuotojai mokosi ICAO regioniniame mokymo centre.

2014 m. Lietuvos oro uostai reorganizuoti, Vilniaus oro uostas tapo Lietuvos oro uostų Vilniaus filialu.

2017 m. liepos 14 d. – rugpjūčio 18 d. vykdyta kilimo ir tūpimo tako rekonstrukcija, lėktuvai Vilniuje nesileido. Lietuvos susisiekimas užtikrintas per kitus oro uostus – dauguma oro linijų skrydžius mėnesiui perkėlė į Kauną ir Palangą. Darbai kainavo 18 mln. eurų.

2022 m. sausio 14 d. baigta 3 metus trukusi, didžiausia Vilniaus oro uosto rekonstrukcija. Pastatytas naujas šiaurinis peronas, atnaujinti/įrengti nauji orlaivių riedėjimo takai, pakeistos ir išplatintos dangos, įdiegti aplinką tausojantys sprendimai.

Veikla, techniniai ir statistiniai duomenys
-------------------------------------------

1991 m. rugsėjo 30 d. įsteigtas kaip valstybės įmonė (steigėjas – Susisiekimo ministerija). Užima 326 ha plotą, perimetras 10,54 km. Dirba <600 darbuotojų.

Aerodromui suteikta 4E kategorija. Kilimo ir tūpimo tako ilgis 2515 m, plotis 50 m (PCN83/F/D/X/T), II tūpimo kategorija, įrengta „Siemens" žiburių signalinė sistema. Oro uostas gali aptarnauti 2000 keleivių per valandą, iki 12000 keleivių kasdien.

Dirba orlaivių antžeminio aptarnavimo įmonės Baltic Ground Services ir Litcargus.

### Statistika

| Metai | Aptarnauti keleiviai | Pokytis | Skrydžių skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992 | 248 520 |  |  |
| 1993 | 230 200 | –7,4 % |  |
| 1994 | 352 373 | +53,1 % |  |
| 1995 | 355 638 | +0,9 % |  |
| 1996 | 370 537 | +4,2 % |  |
| 1997 | 410 879 | +10,9 % |  |
| 1998 | 461 989 | +12,4 % | 16 711 |
| 1999 | 480 708 | +4,1 % | 18 711 |
| 2000 | 521 529 | +8,5 % | 17 277 |
| 2001 | 584 171 | +12,0 % | 18 362 |
| 2002 | 634 991 | +8,7 % | 17 124 |
| 2003 | 719 850 | +13,4 % | 18 336 |
| 2004 | 964 164 | +33,9 % | 23 665 |
| 2005 | 1 281 872 | +33,0 % | 29 193 |
| 2006 | 1 451 468 | +13,2 % | 29 347 |
| 2007 | 1 717 222 | +18,3 % | 32 840 |
| 2008 | 2 048 439 | +19,3 % | 37 839 |
| 2009 | 1 308 632 | –36,1 % | - |
| 2010 | 1 373 859 | +4,98 % | 26 106 |
| 2011 | 1 712 467 | +24,65 % | 27 703 |
| 2012 | 2 208 099 | +28,94 % | 29 995 |
| 2013 | 2 661 869 | +20,55 % | 32 778 |
| 2014 | 2 942 670 | +10,55 % | 37 254 |
| 2015 | 3 336 084 | +13,37 % | 39 289 |
| 2016 | 3 814 001 | +14,33 % | 41 304 |
| 2017 | 3 761 837 | –1,37 % | 39 253 |
| 2018 | 4 922 949 | +30,87 % | 47 197 |
| 2019 | 5 004 921 | +1,67 % | 47 440 |
| 2020 | 1 312 468 | -73.78 % | 20 857 |
| 2021 | 1 898 991 | +44.68 % | 25 316 |
| 2022 | 3 916 000 | +106 % | 36 693 |
| 2023 | 4 400 000 | +12.3 % | 38 700 |

#### Baltijos valstybių oro uostų keleivių skaičius

Aptarnautų keleivių skaičius (pagal metus ir oro uostus):

| Šalis | Oro uostas | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Latvijos vėliava Latvija | Rygos oro uostas | 7 798 394 | 7 056 099 | 6 097 434 | 5 402 545 | 5 162 149 | 4 814 073 | 4 793 045 | 4 767 764 | 5 106 692 | 4 663 647 | 4 066 854 | 3 690 549 |
| Lietuvos vėliava Lietuva | Vilniaus oro uostas | 5 004 921 | 4 922 949 | 3 761 837 | 3 814 001 | 3 336 084 | 2 942 670 | 2 661 869 | 2 208 096 | 1 712 467 | 1 373 859 | 1 308 632 | 2 048 439 |
| Estijos vėliava Estija | Talino oro uostas | 3 267 910 | 3 007 644 | 2 648 361 | 2 221 615 | 2 166 663 | 2 017 291 | 1 958 801 | 2 206 791 | 1 913 172 | 1 384 831 | 1 346 236 | 1 811 536 |
| Lietuvos vėliava Lietuva | Kauno oro uostas | 1 160 591 | 1 011 067 | 1 186 074 | 740 448 | 747 284 | 724 314 | 695 509 | 830 268 | 872 618 | 809 732 | 456 698 | 410 165 |
| Lietuvos vėliava Lietuva | Palangos oro uostas | 338 309 | 316 643 | 297 197 | 232 630 | 145 441 | 132 931 | 127 890 | 128 169 | 111 133 | 102 528 | 104 600 | 101 586 |

Skrydžius vykdančios aviakompanijos ir jų kryptys
-------------------------------------------------

### Reguliarieji skrydžiai

Aviakompanijų ir jų vykdomų reguliariųjų krypčių sąrašas:

| Aviakompanija | Kryptys |
| --- | --- |
| Aeroflot | Maskva (Šeremetjevo) (laikinai atšaukta) |
| airBaltic | Amsterdamas, Berlynas, Dublinas, Hamburgas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Kijevas (Boryspilio) (laikinai atšaukta), Miunchenas, Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Šarlio de Golio), Ryga, Talinas
**Vasaros sezonu:** Dubrovnikas, Londonas (Gatviko) |
| Brussels Airlines | Briuselis |
| Finnair | Helsinkis |
| LOT Polish Airlines | Varšuva (Šopeno), Londonas (Sičio) |
| Lufthansa | Frankfurtas Prie Maino |
| Norwegian Air Shuttle | Bergenas, Oslas (Gardermoeno), Stokholmas (Arlanda) |
| Ryanair | Barselona (El Prat), Berlynas, Bilundas, Birmingemas, Brėmenas, Dublinas, Eindhovenas, Frankfurtas (Hanas), Gdanskas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Lidsas/Bradfordas, Liverpulis, Londonas (Lutonas), Londonas (Stanstedas), Malta, Milanas (Bergamo), Niurnbergas (nuo 2022 m. gegužės 3 d.), Oslas (Gardermoeno), Paryžius (Bovė), Roma (Čiampino), Tel Avivas, Venecija (Trevizas), Viena**Vasaros sezonu:** Atėnai, Korfu |
| Scandinavian Airlines | Kopenhaga, Stokholmas (Arlandos) |
| Swiss International Airlines | Ciurichas |
| Turkish Airlines | Stambulas
**Užsakomieji skrydžiai:** Antalija |
| Ukraine International Airlines | Kijevas (Boryspilio) (laikinai atšaukta) |
| Wizz Air | Atėnai, Barselona (El Prat), Belfastas, Bilundas, Donkasteris Šefildas, Dortmundas, Eindhovenas, Jerevanas, Kutaisis, Kijevas (Žuljanų) (laikinai atšaukta), Larnaka, Londonas (Lutonas), Lvovas (laikinai atšaukta), Milanas (Malpensa), Nica, Oslas (Sandefjordo Torpo), Paryžius (Bovė), Reikjavikas (Keflavikas), Stokholmas (Skavsta), Tel Avivas, **Vasaros sezonu:** Santorinas, Splitas (nuo 2022 m. birželio 13 d.), Zakintas |

### Krovinių gabenimas

| Aviakompanija | Kryptys |
| --- | --- |
| DHL Aviation | Leipcigas, Ryga |
| Turkish Cargo | Stambulas (Atatiurko), Praha |

Dirbusios aviakompanijos
------------------------

FlyLAL lėktuvas Vilniaus oro uoste
Po Nepriklausomybės atkūrimo Vilniaus oro uoste reguliarius skrydžius vykdė šios oro bendrovės: Aer Lingus, Aerosvit Airlines, Air Ukraine, Ak Bars Aero, Austrian Airlines, Belavia, British Airways, Czech Airlines, Estonian Air, EuroLOT, FlyLAL / Lithuanian Airlines, FlySmaland, Germania, Iceland Express, Yamal Airlines, KLM Royal Dutch Airlines, Air Lituanica, SCAT Airlines, Small Planet Airlines, Skyways Express, Star1 Airlines, UTair, UTair-Ukraine, Transaero, Vueling, Wizz Air Ukraine, WOW air.

Terminalas
----------

  

Keleivių terminalas skirstomas į atvykimo ir išvykimo sales. Senasis terminalas pastatytas 1954 m.

1993 m. oro uostas buvo išplėstas, senąjį terminalo pastatą sujungus su naujai pastatytu keleivių išvykimo terminalu.

2007 m. atidarytas modernizuotas keleivių terminalas, atitinkantis Šengeno sutarties reikalavimus (atskirti Šengeno ir ne Šengeno šalių keleivių srautai). Atnaujinto keleivių terminalo plotas viršija 37 tūkst. m², įrengtos 6 keleivių laipinimo galerijos, naudojama moderni keleivių registravimo įrangą, įkurtas prekybos kompleksas, atidarytas verslo klubas, Labai svarbių asmenų (VIP) salė, priešais keleivių terminalą įrengtos mokamos automobilių stovėjimo aikštelės.

Atvykimo salė yra pirmajame terminalo aukšte, kuri skirstoma į 3 sektorius. Pagrindiniu A sektoriumi naudojasi didžiausia dalis atvykstančių keleivių. Jis koridoriais susisiekia su iš kairės pusės esančiu sektoriumi B ir iš dešinės pusės esančiu sektoriumi C. Išvykimo salė yra antrajame terminalo aukšte, kur įrengta 30 keleivių registracijos vietų bei 14 išvykimo vartų.

Avarijos ir incidentai
----------------------

1959 m. gruodžio 17 d. 43-ios eskadrilės lėktuvas Li-2, vežęs 4 keleivius ir maždaug tonos svorio krovinį (radijo detalės, medikamentai ir pan.), pakilimo metu buvo nesuvaldytas ir nukrito. Žuvo lėktuvo radistas. Lėktuvo vadas ir mechanikas buvo sunkiai sužeisti, antrasis pilotas ir šturmanas patyrė lengvesnius sužeidimus. Keleiviai liko sveiki. Tyrimo metu nustatyta, kad pakilimas vykdytas visiškai neteisingai, o lėktuvo vadas Borisas Pautovas buvo alkoholikas, tuo metu turėjęs pagirias. Nors lėktuvas dar pradinėje kilimo stadijoje trenkėsi į žemę kairiuoju ratu, lėktuvo vadas toliau bandė kilti, kol lėktuvas tėškėsi į žemę maždaug už pusantro kilometro nuo aerodromo. Informacijos apie gyventojų aukas nėra.

SAS lėktuvas Dash-8-400 po avarinio nusileidimo Vilniaus oro uoste
2007 m. rugsėjo 12 d. Skandinavijos avialinijų lėktuvas Bombardier Dash 8 Q400, reiso numeris 2748, pakilo iš Kopenhagos oro uosto skrydžiui į Palangą. Lėktuvu skrido 48 keleiviai ir 4 įgulos nariai. Lėktuvui pradėjus leistis Palangos oro uoste, pilotai pastebėjo, kad neužsifiksavo dešinės pusės važiuoklės ratas. Maždaug valandą sukus ratus virš Palangos oro uosto ir pasikonsultavus su bendrovės vadovybe Kopenhagoje bei Vilniaus oro uostu, priimtas sprendimas leistis sostinėje, nes čia platesni nusileidimo takai ir stipresnės gelbėjimo tarnybų pajėgos. Nusileidęs lėktuvas Vilniaus oro uoste virto ant dešiniojo sparno ir sustojo pasisukęs 90 laipsnių kampu. Niekas iš 48 keleivių ir 4 įgulos narių rimčiau nenukentėjo, jie buvo evakuoti per avarinius išėjimus. Medikų pagalbos prireikė tik stiuardui.

2023 m. birželio 21 d. riedėdamas į pakilimo taką Vilniaus oro uoste „Brussels Airlines" kompanijos orlaivis pametė ratą. Dėl šio incidento oro uosto kilimo-tūpimo takas buvo uždarytas iki tos pačios dienos 20 val.

2024 m. vasario 3 d. leisdamasis nuo nusileidimo tako nuslydo „Avion Express" keleivinis lėktuvas, atskridęs iš Milano. Įgula bei keleiviai nenukentėjo ir orlaivis savo eiga nuriedėjo į stovėjimo aikštelę perone, kur keleiviai buvo išlaipinti. Dėl šio įvyko kelioms valandoms buvo uždarytas oro uosto kilimo-tūpimo takas.

Susisiekimas
------------

Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis
### Viešasis transportas

Vilniaus oro uostą ir miesto centrą jungia keturi tiesioginiai savivaldybės įmonės „Susisiekimo paslaugos" transporto maršrutai:

* **3G maršrutas:** Oro uostas – Centras – Ukmergės g. – Fabijoniškės *(Greitasis maršrutas – stoja ne visose stotelėse)*
* **1 maršrutas:** Oro uostas – Kauno g. – Stotis
* **2 maršrutas:** Oro uostas – Vikingų g. – Stotis
* **4 maršrutas:** Kirtimai – Oro uostas (Rodūnios kelio st.) – Stotis *(Rodiūnios kelio st. yra prie oro uosto viešbučio, 5 minutės kelio pėsčiomis)*
* **88 maršrutas:** Oro uostas – Centras – Senamiestis – Europos aikštė (taip pat važiuoja naktimis kaip 88N)

Privačių vežėjų maršrutai:

* **FLYBUS:** Vilniaus Oro uostas – Panevėžys – Ryga
* **TOKS:** Vilniaus Oro uostas – Stotis
* **ECOLINES:** Vilniaus Oro uostas – Minskas
* **OLLEX:** Vilniaus Oro uostas – Kaunas – Klaipėda

### Traukiniai

*Pagrindinis straipsnis – Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis*.
2008 m. birželio mėnesį buvo pradėta statyti Vilniaus oro uosto geležinkelio stotis, o 2008 m. spalį buvo oficialiai atidaryta geležinkelio jungtis tarp Vilniaus oro uosto ir Vilniaus centrinės geležinkelio stoties. Atstumas nuo oro uosto iki Vilniaus centrinės geležinkelio stoties yra 4,3 km, todėl keleiviams kelionė trunka ne ilgiau kaip 7 minutes. Traukiniai kursuoja kasdien.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vilniaus oro uostas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Vilniaus oro uosto oficiali svetainė
* Transporto maršrutų tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus centro
* Traukinių tvarkaraščiai tarp oro uosto ir Vilniaus geležinkelio stoties[neveikianti nuoroda]
* Oro uosto vaizdas iš kosmoso
* Airport-bus.lt – keleivių vežimas į oro uostą

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Pernai augo Lietuvos oro uostų aviacijos srautai – aptarnauta daugiau nei 6 mln. keleivių
3. ↑  Deutsche Lufthansa skrydžių schema 1955 m.
4. ↑  LOT skrydžių schema 1939 m.
5. ↑  LOT skrydžių schema 1955 m.
6. ↑  Aeroflot skrydžių tvarkaraštis 1956-57 m.
7. ↑  Aeroflot skrydžių tvarkaraštis 1961-62 m.
8. ↑  Aeroflot skrydžių tvarkaraštis 1956-57 m.
9. ↑  Vilniaus oro uoste po rekonstrukcijos nusileido pirmasis keleivinis lėktuvas
10. ↑  Aerodromo rekonstrukcija Archyvuota kopija 2021-11-25 iš Wayback Machine projekto.
11. ↑
12. ↑  2017-2018 m. žiemos sezono skrydžių tvarkaraštis Archyvuota kopija 2018-02-01 iš Wayback Machine projekto.
13. ↑
14. ↑
15. ↑  Liūdna žinia turistams: ispanai atšaukia skrydžius iš Vilniaus Archyvuota kopija 2018-02-02 iš Wayback Machine projekto.
16. ↑   Katastrofos ir įvykiai 1959 m.
17. ↑  Incidentas Vilniaus oro uoste: prieš kilimą lėktuvas pametė ratą
18. ↑  Vilniaus oro uoste nuo nusileidimo tako nuslydo keleivinis lėktuvas, uždaromas oro uostas
19. ↑  FLYBUS
20. ↑  TOKS
21. ↑  ECOLINES
22. ↑  OLLEX


|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuvos tarptautiniai oro uostai |
| --- |
|  |
|  | 

Kauno oro uostas**•**
Palangos oro uostas**•**
Šiaulių oro uostas**•**
Vilniaus oro uostas
 | Flag of Lithuania |

 |