|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Lježo vyskupija** (val. *Principåté d' Lidje*, ol. *Prinsbisdom Luik*) – istorinė bažnytinė kunigaikštystė dabartinėje Centrinėje Belgijoje, egzistavusi nuo X a. iki 1795 m.

Istorija
--------

Lježo vyskupija XIII a. viduryje
Lježo vyskupija išsivystė iš IV a. Mozelio slėnyje įkurtos Tongereno vyskupijos, kurios vyskupai tituluodavosi Tongereno-Mastrichto, ar Tongereno-Lježo vyskupais. 980 m. vyskupas Notkeris gavo Hujaus grafystę, ir tuo pačiu sekuliarią valdžią. Kuomet ši sekuliari valdžia buvo suteikta vyskupams, Lježo vyskupija tapo bažnytine valstybe, ir kartais dar vadinama kunigaikštyste ar bažnytine kunigaikštyste. Šį statusą vyskupija išlaikė iki pat XVIII a. pabaigos, būdama autonomiška valstybe Šventosios Romos imperijos sudėtyje.

Pirmasis vyskupas-kunigaikštis Lježą pavertė klestinčia sostine, pastatė naujas bažnyčias, įkūrė mokyklas. XI–XIII a. Lježe klestėjo savitas viduramžių meno stilius, taip vadinamas Mozo menas. Tai pelnė Lježui „šiaurės Atėnų" titulą, iš čia kilo daug to meto Europos mokytų žmonių, popiežių.

Lježo vyskupija buvo tarp dviejų kitų galybių – Prancūzijos ir Šventosios Romos imperijos, tačiau vyskupams pavyko sumaniai laviruoti, kartu didinant savo valdas smulkesnių feodalinių valstybėlių sąskaita. 1096 m. vyskupija gavo Builjono senjoriją, 1366 m. – Loono grafystę, o 1568 m. – iš naujo prisijungė Horno grafystę. Šios plėtros metu vyskupija užvaldė tiek flamandų, tiek valonų kalbomis kalbančias teritorijas.

XIII–XV a. Lježe aštrėjo konfliktai tarp atskirų visuomenės sluoksnių ir religinių pakraipų. Tai lėmė Lježo miesto nusiaubimą XV a. Nuo 1384 m. Žemutinėse provincijose hegemoniją įgijo Burgundijos kunigaikštystė, ir kunigaikščiai pradėjo valdyti daugumoje vietos feodalinių valstybių: susiformavo Burgundijos Nyderlandai. Lježo vyskupija, būdama bažnytinė valstybė neturinti paveldimosios valdžios, išsaugojo savo autonomiją, tačiau Burgundija neformaliai turėjo valdžią savo rankose, skirdama čia sau palankius vyskupus. Burgundijos Karolis Narsusis 1466 m. nusiaubė Dinanatą, o 1468 m. Lježą, taip galutinai baigdamas demokratišką vyskupų rinkimą.

Po 1482 m. Burgundijos įtaką vyskupijoje paveldėjo Habsburgų Nyderlandai, Habsburgų remiama Lježe įsigalėjo de la Markų giminė. Tačiau nominaliai vyskupija ir toliau liko nepriklausoma, įsiterpusi į Habsburgų valdas Nyderlanduose. Dėl to 1500 m. Šventojoje Romos imperijoje vykdant administracinę reformą ji priskirta ne Burgundijos apskričiai (kaip dauguma regiono valstybių), bet Žemutinio Reino-Vestfalijos apskričiai.

1559 m. vyskupijos teritorija sumažinta ir perdalinta. XVII a. dauguma vyskupų buvo užsieniečiai, valdę ir kitas vyskupijas, todėl mažai rūpinosi Lježu. XVIII a. viduryje ė Lježą atėjo švietimo epochos idėjos. Vienas jų propoagotojų buvo vyskupas de Velbrukas (1772–84). Dėl diktatoriško vyskupo van Hoensbroeck valdžios iš karto po Prancūzijos revoliucijos 1789 m. Lježe kilo Lježo revoliucija. Jos metu trumpam paskelbta Lježo respublika. Revoliucija buvo numalšinta Šventosios Romos imperijos armijos 1791 m. tačiau jau 1795 m. ją prijungus prie Prancūzijos, bažnytinė kunigaikštystė galutinai panaikinta. Lježo vyskupija išliko kaip bažnytinė Lježo diecezija.

Teritorija
----------

Lježo vyskupijos teritorija
Vyskupijos teritorija buvo padalinta į 15 administracinių vienetų – kvartierių. 5 iš jų sudarė Lježo miestą, o 10 – likusią vyskupijos teritoriją. Kvartieriai buvo šie:

* Lježo kvartieriai: Amercœur, Avroy, Sainte-Marguerite, Sainte-Walburge ir Saint-Léonard;
* Kiti kvartieriai: Amontas, Kondrozas, Entre-Sambre-et-Meuse, Franšimontas, Hesbajė, Hornas, Loozas, Moha, Montenakenas, Stokemas;

Vyskupystėje buvo išskiriami 23 pagrindiniai miestai (*Bounès veyes*), skirstomi į flamandiškuosius ir valoniškuosius:

* Valoniškieji („prancūziškieji"): Châtelet, Ciney, Couvin, Dinant, Fosses-la-Ville, Huy, Liège, Thuin, Verviers, Visé, Waremme;
* Flamandiškieji: Beringenas, Bilzenas, Bree, Hamontas, Haseltas, Herck-la-Ville, Loozas, Maseikas, Peer, Sint Treidenas, Stokemas, Tongerenas.

Taip pat skaitykite
-------------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lježo vyskupija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Lježo vyskupai

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠventosios Romos imperijos Žemutinio Reino-Vestfalijos imperinė apygarda (1500–1806) |
| --- |
|  |
| Bažnytinės valstybės | 
 Kambrė arkivyskupija (iki 1678) **·**  Korvėjaus abatija **·**  Lježo vyskupija **·**  Mindeno vyskupija (iki 1792) **·**  Miunsterio vyskupija **·**  Staveloto-Malmedi abatija **·**  Osnabriuko vyskupija **·**  Paderborno vyskupija **·**  Utrechto vyskupija (iki 1548) **·**  Verdeno vyskupija (iki 1648) **·**  Eseno abatija **·**  Herfordo abatija **·**  Kornelimiunsterio abatija **·**  Torno abatija |  |
|  |
| Kunigaikštystės | 
Bergo kunigaikštystė **·**  Brėmeno-Verdeno kunigaikštystė (nuo 1648) **·**  Bujono kunigaikštystė **·**  Gelderso kunigaikštystė (iki 1548) **·**  Julicho kunigaikštystė **·**  Klevė kunigaikštystė **·**  Lipės kunigaikštystė **·**  Oldenburgo kunigaikštystė (iki 1777) |
|  |
| Grafystės ir senjorijos | 
Anholto senjorija (nuo 1792) **·**  Bentheimo grafystė **·**  Blankenhaimo ir Gerolštaino grafystė (nuo 1792) **·**  Bronkhorsto grafystė (iki 1719) **·**  Cimeraufo grafystė **·**  Dipholco grafystė **·**  Gėmeno senjorija (nuo 1792) **·**  Gimborno senjorija (nuo 1792) **·**  Gronsfeldo grafystė (nuo 1792) **·**  Halermundo grafystė (nuo 1792) **·**  Holcapfelio grafystė (nuo 1792) **·**  Horno grafystė (iki 1614) **·**  Hojos grafystė **·**  Kerpen-Lomersumo grafystė (nuo 1792) **·**  Lingeno grafystė **·**  Marko grafystė (iki 1678) **·**  Milendonko senjorija (nuo 1792) **·**  Moerso grafystė (iki 1541) **·**  Nasau grafystė **·**  Pirmonto grafystė **·**  Ravensburgo grafystė **·**  Raichenštaino grafystė **·**  Rekhaimo grafystė (nuo 1792) **·**  Ritbergo grafystė **·**  Rytų Fryzijos grafystė (iki 1667) **·**  Salm-Raiferšaido grafystė **·**  Saino grafystė **·**  Šaumburgo grafystė **·**  Šlaideno grafystė (nuo 1792) **·**  Teklemburgo grafystė **·**  Virneburgo grafystė **·**  Vido grafystė **·**  Vikrato senjorija (nuo 1792) **·**  Vineburgo grafystė **·**  Vitemo senjorija (nuo 1792) |
|  |
| Imperijos miestai | 
Achenas **·**  Kelnas **·**  Dortmundas **·**  Duisburgas **·**  Herfordas **·**  Verdenas **·**  Varburgas |

 |