**Grašis** (lenk. *grosz*, vok. *Groschen*, iš lot. *grossus* 'storas') – kai kurių Europos valstybių XII a.- XIX a. naudotų sidabrinių, vėliau varinių monetų bendras pavadinimas. Šiuo metu grašis kaip piniginis vienetas oficialiai naudojamas tik Lenkijoje, kaip zloto sudėtinė dalis.

Istorija
--------

### Italija, Prancūzija ir Anglija

Genujos grašis
*Pagrindiniai straipsniai – Turo grašis ir Groutas*.
Grašis pradėtas kaldinti Italijoje. Genujos respublika grašį įsivedė pirmoji – 1172 m. Iš pradžių grašis turėjo 1,46 g. sidabro ir prilygintas 4 denarijams, todėl buvo vadinamas *denarius grossus*, t. y. „storasis denarijus". Vėliau iš pavadinimo liko tik *grosso*. Netrukus grašis imtas naudoti ir kitose Italijos valstybėse: jį priėmė Florencija – 1182 m. Venecija – apie 1200 m. Roma – 1253 m. Neapolis – 1278 m. Vėliau grašis buvo 3 g masės. Italijoje kaldintas iki XV a.

Nuo 1266 m. Prancūzijoje kaldintas Turo grašis (pranc. *gros tournois*), kurio sidabro masė buvo 4,2 g, lygus 12 denjė. Dėl monetų kokybės prastėjimo, 1365 m. šis grašis jau teturėjo 2,55 g sidabro, ir buvo vertas 15 denjė (šių vertė dar labiau smuko).

Iš Prancūzijos Turo grašis pasiekė Angliją, kur tapo vadinamas groutu. 1279 m. nukaldinti pirmieji Anglijos grašiai, o 1351 m. prasidėjo reguliari kalyba. Tuo metu groutai turėjo 4,23 g sidabro ir buvo lygūs 4 pensams.

### Šventoji Romos imperija

*Pagrindiniai straipsniai – Prahos grašis ir Meiseno grašis*.
1300 m. grašis pradėtas kaldinti Bohemijoje, kur vadintas (Prahos grašiu). Jis svėrė 3,7 g ir buvo kaldinamas Kutna Goroje, kur atrastos naujos sidabro kasyklos. Iki XV a. pradžios Prahos grašis tapo svarbiausia Vakarų Europos valiuta. Jos kalybą prižiūrėjo Italijos meistrai.

Nusižiūrėjus į Prahos grašį, grašiai nuo 1338 m. kaldinti Meiseno grafystėje (Meiseno grašis) ir kitur. Čia kaldintos 0,5, l ir 2 grašių nominalo monetos. Iš pradžių grašis turėjo 3,9 g sidabro, bet vėliau jo vertė krito: 1360 m. jis teturėjo 2,788 g. sidabro. XV a. nustatytas kursas tarp Meiseno grašio ir Reino guldeno (o taip pat ir jį atitinkančio talerio): iš pradžių jis sudarė 1/20 pastarojo, bet vėliau jo vertė krito. 1570 m. nusistovėjo vertė 1/24. XVII a. viduryje dėl finansinės krizės Šventojoje Romos imperijoje grašio vertė visiškai krito. Po to grašio vertė atkurta, įvedus gutergrošenus, arba „geruosius grašius" (vok. *Gutter Groshen*), kurių vertė atstatyta lygi 1/24 talerio.

1821 m. Prūsijos karalystėje įvykdžius reformą, įversti silvergrošenai, kaip 1/30 talerio (jį sudarė 12 pfeningių). Grašiai leisti Vokietijoje iki 1873 m. reformos.

### Abiejų Tautų Respublika

*Pagrindinis straipsnis – Krokuvos grašis*.
Žygimanto Senojo grašis su ereliu, Vyčiu ir Gediminaičių stulpais
Lenkijos sidabrinis grašis įvestas apie 1338 m. valdant Kazimierui III Didžiajam. Buvo 3,11 g (2,62 g sidabro) masės. 1752–1795 m. kaldintas 3,9 g, 1810–1841 m. – 2,8 g masės varinis grašis.

Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės sidabrinis grašis kaldintas 1535–1652 m. tarp kitų jas kaldino ir Vilniaus monetų kalykla. 1535–1536 m. grašis buvo 2,57 g (apie 0,96 g sidabro) masės ir 25–27 mm skersmens, lygus 10 denarų. Averse – erelis, 1545–1559 m. karaliaus portretas, reverse – raitelis. Iš pradžių jo vertė buvo 1/5 karto didesnė už Lenkijos grašį, 1580 m. jie sulyginti, lygūs 3 šilingams. Kaldintos 30 grašių (auksinas), 18 grašių (ortas), 6 (šeštokas), 4 (ketvirtokas), 3 (trečiokas), 2 (antrokas), 1,5 grašio (pusantrokas) ir 0,5 grašio (pusgrašis) nominalo monetos.

Grašiai turėjo savo skaičiavimo vienetą – grašių kapą.

Grašiai XX a
------------

 Tarpukario Austrijos 10 grašių
Nuo 1921 m. grašis – Lenkijos piniginio vieneto zloto 1/100 dalis.

Grašis 1925–2002 m. buvo ir Austrijos piniginio vieneto šilingo 1/100 dalis.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Grašis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Eduardas Remecas. *Grašis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 106 psl.

* Lenkijos karaliaus Zigmanto Vazos sidabrinis grašis (1624 m.) (angliškai)
* Bulgarijos caro Ivano Aleksandro sidabrinis grašis, kaldintas 1330–1354 m. (angliškai)

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **grašis**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLenkijos pinigų istorija |
| --- |
|  |
| Denaras (1/18) | 
 pusdenaris (1/2) (X a.-1526) **·**  denaras (1) (X a.-1653) **·**  tridenaris (3) (1492-1632) **·**  šilingas (6) (1579-1795, borotinka: 1659–1668) |  |
|  |
| Grašis (1) | 
 kvartnikas (1/2) (XIII a. – 1403) **·**  pusgrašis (1/2) (1398-1526) **·**  grašis (1) (1367-1795) **·**  pusantrokas (1,5) (1621-1660) **·**  antrokas (2) **·**  trečiokas (3) (1528-1795) **·**  ketvirtokas (4) (1565-1568) **·**  šeštokas (6) (1528-1764) **·**  ortas (18) (1609-1756) **·**  sidabrinis zlotas (30) (1496-1795, timfas: 1663-1666) **·** aštuntokas (60) (1753–1795) |
|  |
| Nefiksuoto kurso | 
 pustaleris (1/2 talerio) (1567-1794) **·**  taleris (1526-1795) **·**  **augustdoras** (5 taleriai) (1753-1756) **·**  **zlotas (dukatas)** (1528-1795) **·**  **stanislasdoras** (3 auksiniai zlotai) (1794) **·**  **portugalas** (10 auksinių zlotų) (1562-1698) |
|  |
| Po 1795 m. | 
 Varšuvos karalystės zlotas (1807-1815, grašis: 1/30) **·**  Krokuvos zlotas (1835-1846, grašis: 1/30) **·**  Lenkijos zlotas (nuo 1924, grašis: 1/100) |

 |