|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Jan (reikšmės).*

**Jan** (kin.: 燕 *yān*, senasis tarimas *ien*) – istorinė valstybė, egzistavusi XI a. pr. m. e. – 222 m. pr. m. e. Istorinės Kinijos šiaurės rytuose.

Didžiausio išsiplėtimo laiku Jan valstybė užėmė visą Jou provinciją, viena iš devynių tradicinių kinų pasaulio provincijų. Tuo metu ji užėmė dabartinį Pekiną, Tiandziną, Hebei provinciją ir Liaoning provincijos vakarinę dalį.

Istorija
--------

Bronzinis indas iš Liulihe vietovės
Jan karalystė prasidėjo kaip miestas-valstybė. Seniausias jos paminėjimas yra Ritualų knygoje, kurioje pasakojama jog 11-aisiais Džou dinastijos karaliaus Uvango metais (1045 m. pr. m. e.), jis nugalėjo priešišką Šangų dinastiją ir paskirstė žemės valdas skirtingoms giminėms. Ten minimos ir Dzi bei Jan valstybės.

Ankstyviausioji valstybės sostinė buvo Liulihe vietovėje dab. Pekino pietvakarinėje dalyje (Fangšanas). Apie 690 m. pr. m. e. sostinė buvo perkelta į Linji (kin. 临易, pinyin: *Linyi*) gerokai toliau vakaruose (Žongčengo apskritis Hebėjaus provincijoje). Liulihe nunyko, tačiau jos vietovėje randama daug artefaktų, liudijančių apie Jan klestėjimą. Jie saugomi vietos muziejuje.

Jan augdama VII a. pr. m. e. nukariavo savo kaimynę Dzi ir prisijungė ją. Taip ilgainiui Jan gavo kontrolę visoje didelėje lygumų teritorijoje. Po kiek laiko Jan sostinė buvo iškelta į senąją Dzi sostinę Dzičengą, kuri buvo tituluojama „Aukštutine sostine" (kin. 上都, pinyin: *Shangdū*). Dar vėliau buvo pastatytos dar dvi sostinės: „Vidurinioji sostinė" (kin. 中都, pinyin: *Zhongdū*), buvusi dab. Liangsiango kaimelyje Fangšano rajone, ir „Žemutinė sostinė" Siadu (kin. 下都, pinyin: *Xiàdū*), buvusi dab. I apskrityje Hebėjuje. Pastaroji IV a. pr. m. e. turėjo daugiau nei 300 tūkst. gyventojų, ir laikoma didžiausiu to meto miestu pasaulyje.

Jan tapo viena iš septynių didžiųjų valstybių, konkuravusių dėl hegemonijos Kinijoje. Per istoriją Jan ypač daug kovojo su savo svarbiausiomis kaimynėmis Či ir Džao. Tuo pačiu ji kovojo su tautomis šiaurėje ir rytuose, – donghu, iš kurių 300 m. pr. m. e. perėmė kontrolę Liaodongo pusiasalyje. Šiauriniai Jan kaimynai šanžongai nuolat kėlė grėsmę, ir todėl Jan pradėjo kurti galingus įtvirtinimus, kurie tapo Didžiosios kinų sienos pradžia.

314 m. pr. m. e. kaimyninė Či, pasinaudodama Jan įpėdinystės krize, įsiveržė į šalį ir beveik ją okupavo, tačiau šalyje kilus maištui Či armija buvo išvaryta. Vėlesnis Jan valdovas Džaovangas, susivienijęs su Džao, Čin, Han ir Vei, įsiveržė į Či ir užėmė daugumą jos teritorijos. Tačiau po šio valdovo mirties Či atkūrė nepriklausomybę.

227 m. pr. m. e. Čin užėmus kaimyninę Džao, Jan karalius siuntė žudiką į Čin sostinę, kad užmuštų jos karalių (būsimąjį Kinijos imperatorių Čin Ši Huangą). Šis pasikėsinimas nepavyko, ir 222 m. pr. m. e. Jan buvo užkariauta, prijungta prie Čin karalystės.

Palikimas
---------

Jan pavadinimas buvo nekartą panaudotas vėliau istorijoje šiame regione susikūrus nepriklausomoms karalystėms. Pvz. 337 m. teritorijoje šianbai (mužongų klanas) atgaivino Jan pavadinimą, įkurdami šioje teritorijoje visą eilę valstybių, pavadintų „Jan", – (Ankstyvoji Jan, Vėlyvoji Jan, Šiaurės Jan, Pietų Jan). Šį pavadinimą X a. dar kartą atgaivino kraštą kontroliavęs karo vadas Liu Rengong, kuris titulavosi Jan karaliumi.

Valdovai
--------

Žinoma, kad Jan valdė 44 valdovai, bet kai kurių vardai nėra žinomi. Visi valdovai turėjo tą pačią pavardę – Dzi (kin. 姬, pinyin: *Ji*). Ankstyvieji jų turėjo titulą „Jan grafas" (kin. 燕侯, pinyin: *Yanhou*), nuo VII a. pr. m. e. pabaigos jie titulavosi kunigaikščiais (kin. 公, pinyin: *gong*), o nuo IV a. pr. m. e. – karaliais (kin. 王, pinyin: *wang*).

|  | Vardas | Užrašymas | Valdė metų | Valdymo metai (pr. m. e.) | Giminystės ryšiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Šaogong Ši (Dzi Ši) | 召公奭 (姬奭) | 78 |  |  |
| 1 | Ke, Jan grafas (Dzi Ke) | 燕侯克 (姬克) |  |  | Ji Ši vyriausias sūnus |
| 2 | Dži, Jan grafas (Dzi Dži) | 燕侯旨 (姬旨) |  |  | Dzi Ke brolis |
| 3 | U, Jan grafas (Dzi Vu) | 燕侯舞 (姬舞) |  |  | Dzi Dži sūnus |
| 4 | Sian, Jan grafas (Dzi Sian) | 燕侯憲 (姬憲) |  |  | Dzi Vu sūnus |
| 5 | He, Jan grafas (Dzi He) | 燕侯和 (姬和) |  |  | Dzi Sian sūnus |
| Tolimesnių keturių valdovų vardai nežinomi |
| 10 | Huihou | 惠侯 | 38 | 864–827 |  |
| 11 | Sihou (Dzi Džuang) | 釐侯 (姬莊) | 36 | 826–791 | Hui-hou sūnus |
| 12 | Cinhou | 頃侯 | 24 | 760–767 | Si-hou sūnus |
| 13 | Aihou | 哀侯 | 2 | 766–765 | Cin-hou sūnus |
| 14 | Dženhou | 鄭侯 | 36 | 764–729 | Ai-hou sūnus |
| 15 | Muhou | 穆侯 | 18 | 728–711 | Džen-hou sūnus |
| 16 | Siuanghou | 宣侯 | 13 | 710–698 | Mu-hou sūnus |
| 17 | Huanhou | 桓侯 | 7 | 697–691 |  |
| 18 | Džuanghou | 莊公 | 33 | 690–658 |  |
| 19 | Sianggongas | 襄公 | 40 | 657–618 |  |
| 20 | Huangongas | 桓公 | 16 | 617–602 |  |
| 21 | Siuangongas | 宣公 | 15 | 601–587 |  |
| 22 | Džaogongas | 昭公 | 13 | 586–574 |  |
| 23 | Ugongas | 武公 | 19 | 573–555 |  |
| 24 | Vengongas | 文公 | 6 | 554–549 |  |
| 25 | Igongas | 懿公 | 4 | 548–545 |  |
| 26 | Huigongas | 惠公 | 9 | 544–536 |  |
| 27 | Daogongas | 悼公 | 7 | 535–529 |  |
| 28 | Gonggongas | 共公 | 5 | 528–524 |  |
| 29 | Pinggongas | 平公 | 18 | 523–505 |  |
| 30 | Ciangongas | 簡公 | 12 | 504–493 |  |
| 31 | Siaogongas | 孝公 | 38 | 492–455ar 464–450 |  |
| 32 | Čengongas | 成公 | 16 | 454–439ar 449–434 |  |
| 33 | Mingongasar Minggongas | 閔公ar 湣公 | 24 | 438–415ar 433–403 |  |
| 34 | Diangongasar Sigongas | 簡公ar 釐公 | 42 | 414–373ar 402–373 |  |
| 35 | Huangongas | 桓公 | 11 | 372–362 |  |
| 36 | Vengongas | 文公 | 29 | 361–333 |  |
| 37 | Ivangas | 易王 | 12 | 332–321 | Ven-gong sūnus |
| 38 | Kuai, Jan karalius (Dzi Kuai) | 燕王哙 (姬哙) | 9 | 320–312 | I-vang sūnus |
|  | Zi Zhi | 子之 | 4 | 317–314 | ministras |
| 39 | Džaovangas (Dzi Ping) | 昭王 (姬平) | 33 | 311–279 | Kuai sūnus |
| 40 | Huivangas | 惠王 | 8 | 278–271 | Džao-vang sūnus |
| 41 | Učenvangas | 武成王 | 14 | 271–258 |  |
| 42 | Siaovangas | 孝王 | 3 | 257–255 | Učen-vang sūnus |
| 43 | Si, Jan karalius (Dzi Si) | 燕王喜 (姬喜) | 33 | 254–222 | Siao-vang sūnus |
|

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Kinijos tradicinės provincijos ir Džou laikotarpio valstybės |
| --- |
|  |
| Tradicinės provincijos (Dziudžou) | 
Dzi  **·**  Jan  **·**  Čing  **·**  Siu  **·**  Vidurio lyguma (Ju)  **·**  Jong  **·**  Jang  **·**  Dzing  **·**  Liang  **·**  *Bing*  **·**  *Jou*  **·**  *Ing* |  |
|  |
| Karalystės | 
Ba  **·**  Cai  **·**  Cao  **·**  Čen  **·**  **Či**  **·**  Či  **·**  **Čin**  **·**  **Ču**  **·**  Čuan  **·**  Dao  **·**  Deng  **·**  Dzi  **·**  Dzin  **·**  Dziu  **·**  **Džao**  **·**  Dženg  **·**  Džongšanas  **·**  Rytų Guo  **·**  Vakarų Guo  **·**  E  **·**  **Han**  **·**  Hua  **·**  Huang  **·**  **Jan**  **·**  **Jue**  **·**  Lai  **·**  Liang  **·**  Liao  **·**  Lu  **·**  Liu  **·**  Pi  **·**  Si  **·**  Sing  **·**  Siu  **·**  Song  **·**  Sui  **·**  Šen  **·**  Šu  **·**  Tan  **·**  Teng  **·**  **U**  **·**  **Vei**  **·**  Vei  **·**  Žui  **·**  Žuo |

 |