recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Neurono sandara 1. **Dendritas** 2. Aksonas 3. Ranvje sąsmauka 4. Aksono „šluotelė" 5. Mielininis dangalas (Švano ląstelės) 6. Ląstelė 7. Ląstelės branduolys
**Dendritas** (lot. *dendritum*, gr. dendron, medis) – neurono atauga, priimanti signalus iš kitų neuronų. Dendritai yra trumpesni už aksonus. Vidutiniškai vienas neuronas turi 5-15 stambių dendritų, tačiau nugarinių mazgų neuronai turi tik vieną labai ilgą dendritą. Dendrito citoplazma vadinama **dendroplazma**. Dendrito galai baigiasi **dendrito spygliukais** (lot. *spinulae dendriticae*), kurie jungiasi su aksonais ir priima nervinį impulsą. Dendritai gali priimti labai daug nervinių impulsų, nes jie maždaug sudaro 80-90 proc. viso neurono paviršiaus.

Ilgai buvo manoma, kad dendritai atlieka tiesinio sumatoriaus vaidmenį. Kauno medicinos instituto (dabar Kauno medicinos universitetas) mokslininkas Aronas Gutmanas XX a. antroje pusėje pagrindė teiginį, kad dendrito funkcijos netiesinės ir kad jis galėtų būti aprašomas kaip procesorius, ne tik perduodantis, bet ir apdorojantis signalus.
**.22 Winchester Rimfire** (dažn. **.22 WRF**) – JAV šoninio dūžio šautuvų šovinys. 

Šis šovinys buvo įvestas kartu su *Winchester* kompanijos pompiniu šautuvu *Winchester M1890*. Šovinys turėjo plokščianosę beapvalkalę kulką ir buvo identiškas šoviniui *.22 Remington Special* (šis skyrėsi tik apvalianose kulka).[1] Šovinio kulkos plokščianosės, vidinio tepimo, kuo skiriasi nuo išorinio tepimo .22 Short, .22 Long, .22 Long Rifle ir .22 Extra Long šovinių kulkų.[1]

Apie .22WRF šovinius rašė „pirmieji pastebimai pagerinę kaunamąją galią" po .22 LR šovinių[2] ir galėjo efektyviau nukauti iki 70 m nuotolio. Tiesa, jie mažiau taiklūs negu .22 LR[1]. Jie labiausiai tinka medžioti smulkius žvėrelius, tokius kaip triušiai ir preriniai šuniukai.[2]

Po 1890 m. pasirodė nemažai *Winchester*, Remington ir Stevens kompanijų vienšūvių ir dėtuvinių šautuvų , bet naujieji šautuvai šių šovinių nenaudojo. .22 WRF šovinius komerciniai gamintojai tiekia senųjų šautuvų naudotojams.[1] Juos galima naudoti ir šautuvuose, pritaikytiems naudoti galingesnius .22 Winchester Magnum Rimfire šovinius.[1]

  



| Kulkos masė | Šovinio tipas | Kulkosgreitis | Kulkoskinetinė energija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,9 g | standartinio greičio | 320 m/s | 142 J |
| 2,9 g | didelio greičio | 440 m/s | 280 J |
| 2,6 g | dubianosis didelio greičio | 440 m/s | 251 J |

Šaltinis: *Barnes & Amber 1972*

  



|
|  |
| Tipas | Šoninio dūžio šautuvo šovinys |
| Kilmės šalis | JAV |
| Šovinys pirmtakas |  |
| Gamybos metai | nuo 1890 m. |
| Kulkos masė | 2,6-2,9 g |
| Kulkos skersmuo | 5,7 mm |
| Kaklelio skersmuo | 6,18 mm |
| Pagrindo skersmuo | 6,24 mm |
| Dugnelio skersmuo | 7,6 mm |
| Dugnelio storis | 1,3 mm |
| Tūtelės ilgis | 24,5 mm |
| Visas ilgis | 30,0 mm |

Nuorodos
--------

1. 1 2 3 4 5  Barnes, p.275, ".22 Winchester Rimfire (WRF)".
2. 1 2  Barnes, p.275, ".22 Winchester Rimfire (WRF).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Viola arvensis** |
| --- |
| Dirvinė našlaitė (Viola arvensis)Dirvinė našlaitė (*Viola arvensis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Našlaitiniai  *( Violaceae)* |
| Gentis: | Našlaitė  *( Viola)* |
| Rūšis: | Dirvinė našlaitė  *( Viola arvensis)* |

 |

**Dirvinė našlaitė** (*Viola arvensis*) – našlaitinių (*Violaceae*) šeimos augalas.

Stiebas šakotas, lapuotas, apaugęs negausiais plaukeliais,10-20 cm aukščio. Lapai kiaušiniški ir lancetiški. Žiedai nedideli, išaugę ant ilgų žiedkočių. Vainikėlis mažesnis už trispalvės našlaitės, geltonas arba baltas, su tamsiais ruoželiais apatiniame vainiklapyje. Vaisius - dėžutė.

Žydi gegužės – spalio mėn. Sėklos pradeda bręsti liepos mėn. Dauginasi sėklomis. Auga laukuose, ganyklose, pakelėse, dirvonuose. Mėgsta lengvas dirvas.

Žaliavai ruošiama antžeminė dalis. Ji pjaunama augalams žydint. Našlaičių lapuose yra iki 0,13, stiebuose - 0,08, šaknyse - 0,05 %, o sėklose ir žieduose tik pėdsakai rutino; žieduose yra antocianinių glikozidų (violanino, 3-glikozido delfinidino, 3-glikozido neonidino ir kitų), žolėje - iki 0,0085 % eterinio aliejaus, 39,4 mg% karotino, violaksantino, zeaksantino, auroksantino ir flavoksantino, taip pat askorbino rūgšties, saponinų, gleivių, salicilo rūgšties ir iki 12 % mineralinių medžiagų.

Našlaičių preparatai neturi pašalinio poveikio.

Dirvinės našlaitės žiedai
Dirvinė našlaitė

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dirvinė našlaitė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Anthus campestris**Apsauga: 3(R) – Reta rūšis |
| --- |
| Dirvoninis kalviukas (*Anthus campestris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Žvirbliniai paukščiai  *( Passeriformes)* |
| Šeima: | Kieliniai  *( Motacillidae)* |
| Gentis: | Kalviukai  *( Anthus)* |
| Rūšis: | Dirvoninis kalviukas  *( Anthus campestris)* |

 |
| Binomas |
| ***Anthus campestris***Linnaeus, 1758 |

**Dirvoninis kalviukas** (*Anthus campestris*) – kielinių (*Motacillidae*) šeimos nedidelis paukštis, priklausantis kalviukų genčiai.

Paplitimas
----------

Paplitęs Europos vidutinio klimato juostoje, dalyje Azijos bei šiaurės vakarų Afrikoje. Migruojantis paukštis, žiemoja Afrikoje ir Indijos subkontinente.

Lietuvoje dažniau aptinkamas vakarinėje dalyje, ypač kuršių nerijoje ir pajūryje. Kitur retas.

Lietuvoje kasmet peri 400-600 porų.

Išvaizda
--------

Ilgis apie 16 cm, išskleistais spranais – apie 27 cm. Svoris – apie 23 g.

Elgsena
-------

Deda 4-5 maždaug 21x16 mm dydžio baltus su gelsvu atspalviu taškuotus kiaušinius. Peri 13-14 dienų. Jaunikliai lizde praleidžia apie 14 dienų.
| **Sherardia arvensis**Apsauga: 3(R) – Reta rūšis |
| --- |
| Dirvinė šerardija (*Sherardia arvensis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Raudiniai  *( Rubiaceae)* |
| Gentis: | **Šerardija**  *( Sherardia)* |
| Rūšis: | Dirvinė šerardija  *( Sherardia arvensis)* |

 |
| Binomas |
| ***Sherardia arvensis***Carl von Linné |

**Dirvinė šerardija**, arba **artvenis** (*Sherardia arvensis*) – raudinių (*Rubiaceae*) šeimos šerardijų (*Sherardia*) genčiai priklausanti vienintelė rūšis. Paplitusi Europoje, Azijoje, Šiaurės Afrikoje.

Biologija
---------

Vienmetis žydintis žolinis augalas, išaugantis iki 5–20 cm aukščio. Jo žiedai smulkūs, blyškiai rožiniai ar alyviniai, susitelkę į menturius. Žydi balandžio–liepos mėnesiais. Vaisius – riešutėlis. Dauginasi sėklomis.

Auga derlinguose laukuose ir daržuose, palei takelius kaip piktžolė. Nederlingose augavietėse jie būna smulkūs, o derlinguose dirbamuose laukuose išauga neaukšti, bet vešlūs, su keliais stiebais, besidriekiančiais pažeme.

Populiacija Lietuvoje
---------------------

Lietuvoje dirvinė šerardija nuo 1989 m. įrašyta į Raudonąją knygą.

Augavietės nustatytos Palangoje, Birštone, Pakruojo, Joniškio rajonuose. Grėsmę kelia intensyvi žemdirbystė, trąšų naudojimas.

* 
* 
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2020-01-01 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių sąrašas
3. ↑  Lietuvos raudonoji knyga. Red Data Book of Lithuania, Vilnius, Lututė, 2007, 482 p. ISBN 978-9955-692-71-3



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dirvinė šerardija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Dzeržinskis*Дзержинский* |
| --- |
|        |
| *Daugiabučių rajonas Dzeržinskyje* |
|  |
| 

DzeržinskisDzeržinskis

55°38′0″ š. pl. 37°51′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63333°š. pl. 37.85000°r. ilg.﻿ / 55.63333; 37.85000﻿ (Dzeržinskis (miestas))Koordinatės: 55°38′0″ š. pl. 37°51′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63333°š. pl. 37.85000°r. ilg.﻿ / 55.63333; 37.85000﻿ (Dzeržinskis (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Maskvos sritis Maskvos sritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1380 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 55 669  |
| **Plotas** | 15,7 km² |
| **Tankumas** (2018) | 3 546 žm./km² |
| **Altitudė** | 160 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Dzeržinskis |
|  |
| **Kirčiavimas** | Dzerži̇̀nskis |

**Dzeržinskis** (rus. *Дзержинский*) – miestas Rusijoje, Maskvos srityje, prie pat rytinių Maskvos pakraščių (nuo sostinės atskirtas žiedinės Maskvos magistralės) ir Maskvos upės. Ribojasi su Kotelnikų ir Lyktarino miestais. Netoliese yra Liubercų I geležinkelio stotis. Gaminamas raketinis kuras, veikia šiluminė jėgainė. Maskvos upėje yra prieplauka. Dzeržinskyje yra 3 cerkvės bei Šv. Nikolajaus Ugrešos vyrų vienuolynas (įkurtas 1380 m.).

Istorija
--------

1380 m. Dmitrijus Donietis dabartinio miesto vietoje pastatydino vienuolyną. Aplink jį susikūrė keli kaimai. XX a. 3-ajame dešimtmetyje vienuolyno patalpose įrengta vaikų darbo komuna, o 1938 m. sudaryta Dzeržinskio miesto tipo gyvenvietė.

1956 m. pastatyta šiluminė jėgainė, gyvenvietė pradėjo sparčiai plėstis. 1981 m. suteiktas miesto statusas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 136

Šv. Nikolajaus Ugrešos vienuolynas
Stokholmo katedra
**Stokholmo katedra** (šved. *Storkyrkan*) arba *Didžioji Bažnyčia* yra seniausia bažnyčia Stokholmo senamiestyje; rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėta 1279 m.

Katedros interjero detalės − tai daugybė unikalių meno kūrinių; žinomiausi iš jų yra *Šv. Jurgio statula* ir *Drakonas*, Bernt Notkės (*Bernt Notke*) išdrožti iš medžio 1489 m. *Storkyrkan*, išvertus iš švedų kalbos, reiškia „didelė bažnyčia". Tai yra Stokholmo katedra, kuri turi didelę nacionalinę ir religinę vertę. Švedų reformatorius Olausas Petri iš šios katedros pradėjo skleisti liuteronų mokymą ir joje vykdavo karališkosios ceremonijos. 1743 m. buvo pastatytas 66 m aukščio bokštas. Atliekant restauraciją 1908 m. buvo atidengtas gotikinis XV a. interjeras. Katedroje yra saugomi keli neįkainojami meno kūriniai.

Ši katedra − Švedijos karalių karūnavimo bei jungtuvių vieta.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stokholmo katedra** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Stokholmo katedra Archyvuota kopija 2011-03-11 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Floresta**| **Plotas** | 2,4 km² |
| **Gyventojų sk.** | 39 437 |
| **Gyventojų tankumas** | 16 447 žm./km² |
| ***Komuna*** | C10 |
|  |
|  |  |
| **Svarbiausi objektai** |  |
| 

---

 |

**Floresta** (isp. *Floresta*) – kvartalas šiaurės vakarinėje Argentinos sostinės Buenos Airių dalyje. 

Kvartale yra *Nuestra Señora de la Candelaria* ir *Nuestra Señora de la Paz* bažnyčios, Veles Sarsfildo ir Čė Gevaros aikštės. Florestą kerta Rivadavijos aveniu. Yra svarbus Florestos muziejus.

Florestos geležinkelio stotis

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Floresta** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Flag of Buenos AiresFlag of Buenos AiresBuenos Airių kvartalai

Agronomija | Almagras | Balvanera | Barakas | Belgranas | Boedas | Kabaljitas | Čakarita | Koglanas | Kolechjalesas | Konstitusjonas | Floresas | Floresta | La Boka | La Paternalis | Linjersas | Mataderosas | Monte Kastras | Montseratas | Nueva Pompėja | Nunjesas | Palermas | Parke Aveljaneda | Parke Čakabukas | Parke Časas | Parke Patrisjos | Puerto Maderas | Rekoleta | Retiras | Savedra | San Kristobalis | San Nikolasas | San Telmas | Veles Sarsfildas | Versaljesas | Vilja Krespas | Vilja del Parkė | Vilja Devotas | Vilja Luganas | Vilja Luras | Vilja Mitrė | Vilja Ortusaras | Vilja Puejredonas | Vilja Realis | Vilja Riačuelas | Vilja Santa Rita | Vilja Soldatis | Vilja Urkisa
| Floresasisp. *Flores* |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

FloresasFloresas

16°55′47″ š. pl. 89°53′30″ v. ilg.﻿ / ﻿16.92972°š. pl. 89.89167°r. ilg.﻿ / 16.92972; 89.89167﻿ (Floresas (Gvatemala))Koordinatės: 16°55′47″ š. pl. 89°53′30″ v. ilg.﻿ / ﻿16.92972°š. pl. 89.89167°r. ilg.﻿ / 16.92972; 89.89167﻿ (Floresas (Gvatemala)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6) |
|  |
| **Valstybė** | Gvatemalos vėliava Gvatemala |
| **Departamentas** | Peteno departamentas |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 38 186  |
| **Altitudė** | 127 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Floresas |

**Floresas** (isp. *Flores*) – miestas Gvatemalos šiaurėje, saloje, esančioje pietinėje Peten Icos ežero dalyje. Peteno departamento administracinis centras. Su žemynu jungiasi grįsta damba. Naujoji miesto dalis plečiasi žemyne ir yra susiliejusi su Floreso priemiesčiais – Santa Elena ir San Benitu. Santa Elenoje yra Mundo Maya tarptautinis oro uostas, kuriuo atvyksta turistai į Peteno regiono senuosius majų miestus.

Istorija
--------

Senovėje Peten Icos ežero saloje stovėjo majų (icų) miestas Tajasalis. Jis dar buvo vadinamas Noh Petenu arba Tah Ica. Tai buvo ilgiausiai prieš ispanų konkistadorus atsilaikęs majų miestas. 1541 m. kelionės į Hondūrą metu Tajasalį nesėkmingai bandė užimti Ernanas Kortesas. Jis buvo užimtas tik 1697 m. Dauguma icų pabėgo į džiungles, o buvusio miesto vietoje išaugo Floresas.

* KatedraKatedra
* Vaizdas nuo ežeroVaizdas nuo ežero
* ViešbutisViešbutis

Šaltiniai
---------

1. GUATEMALA, *citypopulation.de*
2. ↑  GUATEMALA, *citypopulation.de*
| MilfordasMilford |
| --- |
| 

MilfordasMilfordas

41°13′27″ š. pl. 73°03′35″ v. ilg.﻿ / ﻿41.22417°š. pl. 73.05972°r. ilg.﻿ / 41.22417; 73.05972﻿ (Milfordas (Konektikutas))Koordinatės: 41°13′27″ š. pl. 73°03′35″ v. ilg.﻿ / ﻿41.22417°š. pl. 73.05972°r. ilg.﻿ / 41.22417; 73.05972﻿ (Milfordas (Konektikutas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5)------ vasaros: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Konektikutas Konektikutas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1639 m. |
| **Meras** | Benjamin G. Blake |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 52 759  |
| **Plotas** | 67,7 km² |
| **Tankumas** (2010) | 779 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.ci.milford.ct.us |
|  **Vikiteka** | Milfordas |

**Milfordas** – pakrantės miestas, įsikūręs Konektikuto valstijoje Jungtinėse Valstijose. Pagal 2010 m. surašymo duomenis mieste gyveno 52 759 gyventojai. Kiekvienais metais mieste švenčiamas žymus austrių festivalis. Miestelyje yra įsikūrusi kompanijos „Subway" centrinė būstinė.

Istorija
--------

Vieta, kur šiuo metu yra įsikūręs Milfordo miestelis, 1639 m. vasario 1 d. buvo nupirkta atvykėlių anglų iš vietinės Šiaurės Amerikos indėnų genties. Iš pradžių gyvenvietė buvo vadinama „Wepawaug" (pagal mažą upę, tekančią per miestą), šiuo metu pastaruoju vardu yra pavadintos kelios gatvės regione.

JAV nepriklausomybės karo metu miestas buvo blokuojamas Kontinentinės armijos dėl svarbios geografinės padėties. Milfordas buvo viena iš pirmųjų gyvenviečių pietinėje valstijos dalyje, bėgant laikui kelios miesto dalys atsiskyrė ir pradėjo funkcionuoti kaip atskiros gyvenvietės.
**Atostogos** – poilsio laikotarpis. Darbo teisėje – poilsio laiko rūšis, kai darbuotojas (valstybės tarnautojas, laisvosios profesijos atstovas ir kt.) laikinai palieka savo darbo vietą, teisiškai būdamas laisvas nuo darbo, nors įprastinėmis darbo dienomis ir savaitėmis turėtų vykdyti darbo funkcijas.

Lietuva
-------

Lietuvoje atostogos yra kasmetinės ir tikslinės (LR darbo kodeksas, 164 str. „Atostogų rūšys")
.

### Kasmetinės atostogos

Kasmetinės atostogos – kalendorinėmis dienomis skaičiuojamas laikotarpis, suteikiamas darbuotojui pailsėti ir darbingumui susigrąžinti, paliekant darbo vietą (pareigas) ir mokant vidutinį darbo užmokestį (165 str. 1 d.). Švenčių dienos į atostogų trukmę neįskaitomos. Kasmetinės atostogos yra minimaliosios, pailgintos ir papildomos.

### Tikslinės atostogos

Tikslinės atostogos yra (LR DK 178 str.):

* Nėštumo ir gimdymo atostogos
* Tėvystės atostogos
* Atostogos vaikui prižiūrėti, kol jam sueis 3 metai
* Mokymosi atostogos
* Kūrybinės atostogos
* valstybinėms ar visuomeninėms pareigoms atlikti;
* Nemokamos atostogos.

Vokietija
---------

Vokietijoje apmokamos kasmetinės atostogos žinomos dar nuo Vokietijos imperijos laikų. Žodis „Atostogos" (vok. *Urlaub*) kilęs iš senosios vokiečių aukštaičių (ir vokiečių vidurio aukštaičių) tarmės alt- žodžio „(at)leisti" [ką nors (daryti)] („erlauben"). Vėlyvaisiais Viduramžiais riteriai prašydavo savo senjoro, leno valdovo (*Lehnsherr*) „leidimo" (*urloup*), traukti į mūšį.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR darbo kodeksas (2009-12-21 redakcija)
2. ↑  Tagesspiegel-Beilage der Freien Universität Berlin vom 9. Juli 2005
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Gvinėjos demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 10 057 975 (2009 m. apsk.)

Gvinėjos populiacijos kitimas 1961-2003 m.
**Struktūra pagal amžių:**

* *0-14 m.:* 42,8 %
* *15-64 m.:* 53,7 %
* *65 m. ir daugiau:* 3,5 % (2009 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana**:

* *Bendra:* 18,5 m.
* *Vyrų:* 18,2 m.
* *Moterų:* 18,7 m. (2009 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 2,572 % (2009 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 37.52 gimimų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 11 mirčių/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): 0,8 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas**: 34 % (2008 m.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas**: 3,5 % (2005-2010 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas:**

* *Gimimo metu:* 1.03 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1.02 vyro vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1 vyras vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0.78 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1 vyras vienai moteriai (2009 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 65,22 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *Bendra:* 57,09 m.
* *Vyrų:* 55,63 m.
* *Moterų:* 58,6 m. (2009 apsk.)

**Vaisingumo rodiklis:** 5.2 vaiko vienai moteriai (2009 apsk.)

**Užsikrėtusių ŽIV/AIDS**: 87000 (2007 apsk.)

**Etninės grupės**: Fulbiai 40 %, mandingai 30 %, susu 20 %, mažesnės etninės grupės 10 %

**Religijos**: Musulmonai 85 %, krikščionys 8 %, vietiniai tikėjimai 7 % 

**Kalbos**: Prancūzų (oficiali), kiekviena etninė grupė turi savo kalbą

**Vyresnių nei 15 metų žmonių raštingumas**:

* *Bendras*: 29,5 %
* *Vyrų*: 42,6 %
* *Moterų*: 18,1 % (2003 apsk.)

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gvinėjos demografija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* CŽV pasaulio faktų knyga: Gvinėja (angliškai) Archyvuota kopija 2015-09-19 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Atramos-judėjimo sistema |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| 1911 m. atramos-judėjimo sistemos iliustracija |
|  |
| **Duomenys** |
|  |
| **Klasifikacija** |
| **MeSH** | D009141 |
| **TA2** | 351 |
| **FMA** | 7482 |

**Atramos–judėjimo sistema** – griaučių sistema (*systema skeletale*) ir raumenų sistema (*systema musculare*). Atramos ir judėjimo organų sistema jungia griaučius, kaulų jungtis ir raumenis. Jos pagrindinės funkcijos:

* Suteikia gyvūno kūnui formą;
* Sudaro galimybę judėti ir keisti padėtį;
* Vykdo daugelį apsaugos, homeostazės ir kt. funkcijų.

Žmogaus griaučiai

Kaulai
------

Kaulai – tai atskiri organai, kurių forma ir sandara susijusi su jų specifine funkcija. Svarbiausios griaučių sistemos funkcijos:

* Atraminė – griaučiai yra tvirti rėmai, apie kuriuos išsidėsto minkštosios kūno dalys.
* Apsauginė – sudaro kūno ertmes (kaukolės, krūtinės ir kt.) bei kanalus (stuburo), gyvybiškai svarbių organų talpyklas.
* Judėjimo – prie griaučių yra prisitvirtinę raumenys.
* Kraujodaros – raudonuosiuose kaulų čiulpuose bręsta kraujo ląstelės.
* Mineralų kaupimo – kauluose susikaupęs kalcis, fosforas ir kiti elementai, reikalingi daugelio organų gyvybinei veiklai.

Kaulų skaičius kinta bėgant amžiui, nes kaulėjimo židiniai tai atsiranda, tai susilieja. Vidutiniškai skaičiuojami 206 kaulai, iš jų 200 įprastinių, kanoninių, ir 6 klausomieji.

Žmogaus raumenys

Raumenys
--------

Raumeniniu audiniu vadinamos visos organizmo struktūros, kurių pagrindinė funkcija – susitraukimas: tai lygieji, širdies ir griaučių raumenys. Griaučių raumenys, prisitvirtindami prie kaulų, sudaro aktyviąją judamojo aparato dalį: jiems susitraukiant, juda atskiros kūno dalys (2 pav.) ir visas kūnas, palaikoma kūno pusiausvyra, atliekami kvėpavimo ir rijimo judesiai, formuojama mimika. Taip pat nuo griaučių raumenų priklauso termoreguliacija (susitraukdami jie gamina šilumą). Žmogaus kūne yra apie 400 griaučių raumenų.

Kaulų jungtys, raiščiai ir sausgyslės
-------------------------------------

Sąnariai – tai kaulus jungiančios jungtys, nuo kurių priklauso paslankumas ir judesių amplitudė. Sąnarį sudarančius kaulų galus jungia ir sąnarį tvirtina raiščiai, sudaryti iš elastinių ar kolageninių skaidulų. Sausgyslės panašios į raiščius – jungia kaulus tarpusavyje. Įprastai manoma, kad sausgyslių vienintelė funkcija – jungti raumenis prie kaulų. Tačiau geriau ištyrus sausgysles ir jų elastines savybes, nustatyta, kad jos gali funkcionuoti kaip spyruoklės. Dėl to jos gali moduliuoti jėgas judėjimo metu ir priduoti papildomo stabilumo, neatlikdamos jokio aktyvaus darbo.

  

v • a • r **Žmogaus organų sistemos** 

**Atramos-judėjimo sistema**  

Griaučiai -
Sąnariai -
Sausgyslės -
Kremzlės -
Raumenys
|  |
| --- |
| Iberų kalba |
| Kalbama | Pirėnų pusiasalis |
| Kalbančiųjų skaičius | - |
| Vieta pagal kalbančiųjų skaičių | mirusi |
| Kilmė | neklasifikuota |
| Rašto sistemos | iberų raštai, iberų–graikų raštas |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-3 | xib |

**Iberų kalba** – mirusi kalba, vartota rytų Ispanijoje gyvenusių iberų, iki romėnai pradėjo Pirėnų pusiasalio kolonizaciją (žr. Viduržemio kalbos).

Iberų kalbos paminklų randama pagal visą Ispanijos Viduržemio jūros pakrantę iki pat Hero upės Prancūzijoje. Rašto paminklai datuojami maždaug tarp V ir I a. pr. m. e. užrašyti keletu iberų rašto atmainų. Šis raštas priklauso platesnei senovės ispanų pusiau skiemeninių raštų grupei, greičiausiai kilusiai iš finikiečių rašto. Taip pat yra įrašų graikų jonėnų rašto atmaina. Dauguma iberiškų užrašų labai lakoniški – įrašai ant monetų, savininką nurodantys įrašai ant keramikos ir pan. Ilgiausias žinomas įrašas – daugiau nei 600 ženklų švininė lentelė iš Jatovos (Valensijos regionas).

Švininė lentelė iš Kastelet de Bernabės (Valensijos reg.) su įrašu iberų kalba
Dėl skurdžių šaltinių apie iberų kalbą žinoma mažai, beveik visa informacija yra hipotezių lygmenyje. Iberų kalbos sąsajos su kitomis kalbomis nenustatytos, nors randama panašumų su baskų kalba: lyginamos iberų priesagos *-sken* / *-ken* su baskų daugiskaitos galūne *-k* ir kilmininko galūne *-en*, atkreiptas dėmesys į panašumą tarp iberų *ili* („miestas, gyvenvietė"?) ir baskų *hiri* („miestas"), iberų *śalir* („pinigai, vertė"?) ir baskų *sari* („vertė, atlygis, alga"). Taip pat daug panašumų įžvelgta tarp iberiškų ir baskiškų skaitvardžių. Nors dalis kalbininkų linksta iberų ir baskų kalbas jungti į hipotetinę vaskonų kalbų šeimą, kiti mano, kad panašumai gali būti nulemti bendrų kalbų sąjungos bruožų.

Tik keletas iberiškų žodžių yra daugmaž aiškios reikšmės – *aŕe take* („štai jis čia", iš dvikalbio lotyniško/iberiško užrašo), *eban* ir *ebanen* („rūpinosi, vykdė"), *iltiŕ* ir *iltun* („miestas, gyvenvietė"), *ekiar* („darė, atliko"), *seltar* ir *siltar* („kapas"), *śalir* („pinigai, vertė, moneta"). Manoma, kad iberų kalba paliko ryškų kalbinį posluoksnį ispanų kalboje: kaip galimi iberiški žodžiai išskiriami *ardilla* („voverė"), *arroyo* („upelis"), *balsa* („tvenkinys, kūdra"), *calabaza* („moliūgas") < *galápago* („vėžlys"), *cama* („lova"), *gusano* („kirminas"), *perro* („šuo"), *urraca* („šarka") ir kt.

Iberų kalba apie I–II a. buvo išstumta lotynų kalbos tarmių, nors vietomis dar galėjo gyvuoti iki vizigotų laikmečio.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Trask, R.L. *The History of Basque*. Routledge: 1997.
2. ↑  Corominas, Juan. *Breve diccionario etimológico de la lengua castellana*, 2nd ed. Madrid: Editorial Gredos, S.A. 1967.
3. ↑  Garatea Grau, Carlos (2005) *El problema del cambio lingüístico en Ramón Menéndez Pidal*, Munich.
Keltas Gvinėjoje
Šiame straipsnyje pateikiama **Gvinėjos transporto** sistemos statistika.

Geležinkeliai
-------------

* Viso 1086 km
* standartinės vėžės 279 km
* Metrinės vėžės 807 km

Traukinių sistema jungia visas Gvinėjos kaimynes, išskyrus Bisau Gvinėją.

Greitkeliai
-----------

* Viso 30500 km
* Asfaltuoti 5033 km
* Neasfaltuoti 25467 (1996 m.)

Jūrų keliai
-----------

1295 km naudojami vandens transporto keliams. Šalyje yra trys uostai – Konakris, Bokė ir Kamsaro uostas.

Oro uostai
----------

15 (1999 m.)

* Su asfaltuotais pakilimo takais 5
* Su neasfaltuotais pakilimo takais 10

Nuorodos
--------

v • a • r **Afrikos šalių transportas** 

Alžyras • Angola • Beninas • Bisau Gvinėja • Botsvana • Burkina Fasas • Burundis • CAR • Čadas • Dramblio Kaulo Krantas • Džibutis • Egiptas • Eritrėja • Etiopija • Gabonas • Gambija • Gana • Gvinėja • Kamerūnas • Kenija • Komorai • Kongas • Kongo DR • Lesotas • Liberija • Libija • Madagaskaras • Malavis • Malis • Marokas • Mauricijus • Mauritanija • Mozambikas • Namibija • Nigerija • Nigeris • Pietų Afrika • Pusiaujo Gvinėja • Ruanda • San Tomė ir Prinsipė • Seišeliai • Senegalas • Siera Leonė • Somalis • Sudanas • Svazilandas • Tanzanija • Togas • Tunisas • Uganda • Vakarų Sachara • Zambija • Zimbabvė • Žaliasis Kyšulys  
  
Britų Teritorijos Indijos vandenyne • Majotas • Reunjonas • Šv. Elena
Miletas yra vakarinėje Anatolijos pakrantėje, iš jo kilo Talis, Anaksimandras ir Anaksimenas.
**Mileto mokykla** buvo senovės graikų filosofinė mokykla, atsiradusi VI a. pr. m. e. Jonijos mieste Milete. Šios mokyklos idėjų formuluotojai buvo trys mąstytojai: Talis Miletietis (apie 624–546 m. pr. m. e.)[1], Anaksimandras (611–546 m. pr. m. e.)[1] ir Anaksimenas (585–525 m. pr. m. e.)[1]. Jų apmąstymai buvo priešingi tradicinei Senovės Graikijos pasaulėvokai, pagal kurią gamtos fenomenai atsiranda antropomorfinių dievų valia. Mileto mokyklos atstovai į gamtą žvelgė kaip į metodologiškai tirtiną objektą. Toks pasaulėžiūrų skirtumas, žvelgiant iš dabarties perspektyvos žymi mitologinio mąstymo dominavimo Sen. Graikijoje pabaigą ir „tikrojo" mokslo aušrą.

Svarbu jausti skirtumą tarp Mileto ir Jonijos mokyklos, kuriai priskirtini ne tik trys anksčiau minėti filosofai, bet ir kiti mąstytojai – tokie kaip Herakleitas.

Gamtos filosofija
-----------------

Visi trys filosofai teigė Kosmosą esant sudarytą iš pirmojo prado (nedalomos elemento) (*arche*), kuris yra vieninga pirminė medžiaga, sąlygojanti daiktų daugį ir yra juslėmis patiriamos kaitos priežastis[1].

Talis Miletietis pirmine medžiaga laikęs vandenį, kadangi pirminis pradas laikomas gyvu ir save judinančiu, visa yra savaime gyva (vadinamasis hilozoizmas). Jo mokinys Anaksimandras pirmąjį pradą apibrėžė abstrakčiau, pavadindamas jį apeironu, tai kas begalinis, beribis ir neapibrėžtas Iš apeirono atsiranda visi pasaulio daiktai kaip priešingybės ir vėliau į jį sugrįžta sunykdami.[1] Apeironas – gana mįslinga medžiaga, kuri vėliau dažnai buvo interpretuota kaip „pirminis chaosas".

Anaksimeno nuomone pirminis pradas buvo oras, kuriam sutankėjus atsiranda tai, kas yra šalta, vanduo, žemė, akmenys, o retėjant – šilta (oro garai, ugnis). jis kokybines apibrėžtis kildina iš kiekybinių pokyčių. Jo teigimų žmonės taip pat yra šių pokyčių dalis, nes jų sielos sudarytos iš oro[1].

Literatūra
----------

1. 1 2 3 4 5 6  Mileto gamtos filosofija. Filosofijos atlasas. Vilnius. Alma Littera. 1998. 31 p.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

**Ibn Zuhr** (*Avenzoaras*) (1094-1162 m.) – arabų gydytojas, chirurgas ir poetas. Jis gimė Sevilijoje, viduramžių Andalūzijoje (dabartinėje Ispanijoje).

Veikla
------

Avenzoaras buvo žinomas dėl racionalesnio, empirinio medicinos pagrindo. Jo didžiausias darbas ,, Al-Taysīr fil-Mudāwāt wal-Tadbīr‘‘ (,,Knyga apie sukoncentruotą terapiją ir dietą‘‘). Ši knyga buvo išversta į lotynų ir hebrajų kalbas bei padarė didelę įtaką chirurgijos progrese. Avenzoaras patobulino chirurgines ir medicinos žinias, įvardindamas kelias ligas ir jų gydymą. Jis atliko pirmąją eksperimentinę tracheotomiją ožkai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Azar, Henry (2008). The Sage of Seville: Ibn Zuhr, His Time, and His Medical Legacy. Cairo: American University in Cairo. ISBN 9774161556
2. ↑  Missori, Paolo; Brunetto, Giacoma M.; Domenicucci, Maurizio (7 February 2012). *"Origin of the Cannula for Tracheotomy During the Middle Ages and Renaissance"*. World Journal of Surgery. 36 (4): 928–934. doi:10.1007/s00268-012-1435-1.
|  |
| --- |
| **Ispanijos istorija** |
| Iberai, Keltiberai |
| *Romos imperija* (Hispania) |
| Svebai (karalystė), Vandalai, Alanai |
| Vestgotai (karalystė) |
| Al-Andalusija |
| Kordoba > Taifai > *Almoravidai* > *Almochadai* > Granada |
| Rekonkista |
| Asturija, Navara, Leonas, Aragonas, Ispanijos marka, Katalonija, Kastilija |
| Ispanijos karalystė: |
| Habsburgai > Burbonai |
| Ispanijos nepriklausomybės karas |
| Pirmoji Respublika |
| Monarchijos restauracija |
| Antroji Respublika |
| Pilietinis karas > Franko diktatūra |
| Demokratinė Ispanija |

Elkso ponia, padaryta iberų.
**Iberai** – žmonės, minimi graikų ir romėnų šaltiniuose, gyvenę Iberų pusiasalio rytiniuose ir pietiniuose krantuose bent nuo VI a. pr. m. e. Tai airenosai, andosinai, ausetanai, bastetanai, bastulai, bergistanai, kastelanai, cesetanai, ceretanai, kontestanai, edetanai, elisicesai, jacetanai, ilerkavonai, ilergetai, indigetai, lacetanai, lajetanai, oretanai, sedetanai, sordonai, svesetanai ir turdetanai (yra abejonių ar visos gentys susijusios lingvistiniu požiūriu). Graikų ir romėnų šaltiniai nurodo skirtingas genčių buvimo vietas ir skirtingus genčių sąrašus.

Senovėje iberai turėjo du apibrėžimus: visi Iberijos pusiasalio gyventojai ir vietiniai rytinės pusiasalio dalies gyventojai, kurie nuo VI a. pr. m. e. patyrė stiprią graikų ir finikiečių įtaką.

Iberų kalba
-----------

Iberų kalba, kaip ir kitos Senovės Ispanijos kalbos, išnyko I–II a. kai jas pakeitė lotynų kalba. Iberų kalba tikriausiai buvo izoliuota. Manoma, kad ji nepriklausė indoeuropiečių kalboms (nors 1978 m. studija parodė panašumus su italikų kalbomis.) Nors mėginta rasti ryšių su daugybe kalbų, trūksta įrodymų. Ginčytinas ryšys net su baskų kalba.

Išnašos
-------

1. ↑  An English-language survey is Richard J. Harrison, *Spain at the Dawn of History: Iberians, Phoenicians and Greeks* (Thames & Hudson), 1988.
2. ↑  [neveikianti nuoroda] On the decipherment of ancient Iberian, James M. Anderson – University of Calgary
| Senatorių rūmai |
| --- |
| Senatorių rūmų fasadas nuo Kapitolijaus aikštės. Senatorių rūmų fasadas nuo Kapitolijaus aikštės. |
| Vieta | Roma |
| Įkurtas | XIII a. |
| Rūmų stilius | Renesansas |
| Pastatų būklė | Romos merija |

**Senatorių rūmai** (it. *Palazzo Senatorio*) – rūmai Kapitolijaus aikštėje Romoje, Italijoje, čia įsikūrusi Romos merija.

Istorija
--------

XIII a. ant senųjų Tabularijaus (archyvas) griuvėsių buvo pastatyti Senatorių rūmai. Dabartinį rūmų fasadą sukūrė architektas Džiakomas Dela Porta (it. *Giacomo Della Porta*), o darbus atliko Džirolamas Rainaldis (it. *Girolamo Rainaldi*). Mikelandželas sukūrė laiptus ir fontaną. Fontaną puošia trys statulos: iš šonų Tibas ir Nilas, o centre - iš porfyro ir marmuro sėdinti deivė Minerva. 1579 m. ant pastato architektas Martinas Longi (it. *Martino Longhi il vecchio*) pastatė Kapitolijaus bokštą, kurio viršuje yra Romos deivės skulptūra su paauksuotu kryžiumi. Bokšto laikrodis buvo paimtas nuo netoliese esančios Santa Maria in Aracoeli bažnyčios fasado.

Nuorodos
--------

* Palazzo Senatorio: scoperto trittico medievale Archyvuota kopija 2015-10-06 iš Wayback Machine projekto.it. '

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Senatorių rūmai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 39°28′0″ š. pl. 31°13′38″ v. ilg.﻿ / ﻿39.46667°š. pl. 31.22722°r. ilg.﻿ / 39.46667; 31.22722

Florešo padėtis Azoruose
**Florešas** (port. *Ilha das Flores* – „gėlių sala") – sala Atlanto vandenyne, Azorų salyno vakarinėje dalyje. Tai toliausiai į vakarus nutolusi Azorų sala, laikoma ir vakariausia Europos dalimi (nors ši sala jau yra ant Šiaurės Amerikos tektoninės plokštės). Plotas 143 km². Salos ilgis iš vakarų į rytus 16,7 km, plotis iki 12,3 km. Sala vulkaninės kilmės, sudaryta iš bazalto, tefros, trachito. Paviršius kalnuotas, aukščiausia vieta – 886,3 m (Piko do Burinjo k.). Saloje yra vulkaninės kilmės ežerų, krioklių. Floreše išlikę daug natūralios, neliestos gamtos plotų.

Saloje gyvena 3907 gyventojų (2003 m.), pagrindinė gyvenvietė – Santa Kruz das Florešas. Verčiamasi žemės ūkiu, turizmu. Yra oro ir jūrų uostai.

Oficialiai laikoma, kad sala atrasta 1452 m. portugalų keliautojo Diogo de Teivės.

* Salos kraštovaizdisSalos kraštovaizdis
* Sniegas prie Lombos lagūnosSniegas prie Lombos lagūnos
* Lopo Vašo skardisLopo Vašo skardis
* Poso do Bakalau krioklysPoso do Bakalau krioklys

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Florešas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Saulius Urbonas** |
| --- |
| Gimė | 1970 m. rugpjūčio 3 d. (52 metai)Lietuva Telšiai |
| Sutuoktinis (-ė) | Daiva |
| Vaikai | Gabrielė, Arnas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos socialdemokratų partija |
|  |
| Alma mater | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

**Saulius Urbonas** (g. 1970 m. rugpjūčio 3 d. Telšiuose) – Lietuvos ir Telšių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Baigiau Telšių „Atžalyno" vidurinę mokyklą. 1993 m. baigė Vilniaus Gedimino technikos universitetą, įgijo mechanikos inžinieriaus kvalifikaciją. 2003 m. Vilniaus universitete įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.

1993–1999 m. AB „Žemaitijos pienas", 1999–2000 m. Telšių rajono savivaldybės administracijos vyriausiasis specialistas civilinei ir darbų saugai, 2000–2001 m. Telšių rajono savivaldybės administracijos vyriausiasis juristas, 2001–2005 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovo tarnybos Telšių apskrityje vyriausiasis specialistas, 2005–2008 m. Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos Telšių apskrities skyriaus vedėjas, nuo 2008 m. gruodžio 31 d. Telšių apskrities valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko pavaduotojas. Nuo 2002 m. Socialinių mokslų kolegijos Telšių filialo, nuo 2005 m. Žemaitijos kolegijos Telšių fakulteto dėstytojas.

Nuo 2006 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Telšių rajono skyriaus narys.

2011 m. (atsistatydino) Telšių rajono savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos teisininkų draugijos ir Žemaitijos teisininkų asociacijos narys.

Žmona Daiva, dukra Gabrielė, sūnus Arnas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LSDP kandidatai[neveikianti nuoroda]
2. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-02-23 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Joana Amendoeira |
| Gimė | 1982 m. rugsėjo 30 d. (40 metų) Santarenas, Portugalija |
| Kilmė |  Portugalija |
| Žanrai | fado |
| Kūrinių kalbos | portugalų |
| Veikla | atlikėja |
| Instrumentai | vokalas |
| Aktyvumo metai | 1994- |
| Svetainė | joanaamendoeira tinklaraštis |

**Žuana Amendoeira** (*Joana Amendoeira*; g. 1982 m. rugsėjo 30 d.) – fado muzikos atlikėja iš Portugalijos.

Ji priklauso naujajai fado atlikėjų kartai. Karjerą pradėjo 1994 m. sudalyvavusi Lisabonos „Didžiojoje fado naktyje". 1995 m. Porto festivalyje apdovanota kaip geriausia jaunoji fado atlikėja. 1998 m. dalyvavo „Portugalijos dienų" renginyje Budapešte, tais pačiais metais išleido pirmąjį albumą. Tačiau didžiausios šlovės Žuana Amendoeira susilaukė XXI a. – 2004 m. ji gavo „Prémio Revelação" apdovanojimą, 2007 m. Portimaune surengė didelį koncertą su Algarvės orkestru.

Žuana Amendoeira dažnai koncertuoja ne tik Portugalijoje, bet yra koncertavusi ir Lietuvoje, Belgijoje, Egipte, Prancūzijoje, Graikijoje, Italijoje, Indijoje, Nyderlanduose, Brazilijoje, Ispanijoje, JAV, Rusijoje ir kt.

Diskografija
------------

* *Olhos Garotos* (1998 m.)
* *Aquela Rua* (2000 m.)
* *Joana Amendoeira* (2003 m.)
* *Joana Amendoeira ao Vivo em Lisboa* (gyvo garso, 2005 m.)
* *À Flor da Pele* (2007 m.)
* *Joana Amendoeira & Mar Ensemble* (2008 m.)
* *Sétimo Fado* (2010 m.)

Nuorodos
--------

* Joana Amendoeira svetainėje Last.fm
| **Cerastium arvense** |
| --- |
| Dirvinė glažutė (*Cerastium arvense*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Gvazdikažiedžiai  *( Caryophyllidae)* |
| Šeima: | Gvazdikiniai  *( Caryophyllaceae)* |
| Gentis: | Glažutė  *( Cerastium)* |
| Rūšis: | Dirvinė glažutė  *( Cerastium arvense)* |

 |

**Dirvinė glažutė** (*Cerastium arvense*) – gvazdikinių (*Caryophyllaceae*) šeimos, glažučių (*Cerastium*) genties žolinis augalas.

Daugiametis, 10-30 cm aukščio žolinis augalas. Šakniastiebis laibas, gulsčias, šakotas. Stiebai kylantys arba statūs, apvalūs, plaukuoti, vieni jų žiediniai, kiti bežiedžiai, įsišaknijantys. Pamatinė augalo dalis šakota. Visas augalas apaugęs trumpais liaukiniais plaukeliais. Lapai priešiniai, 1,5-3 cm ilgio, bekočiai, plaukuoti, lancetiški, nusmailėjusiomis viršūnėmis, jų pažastyse išauga labai trumpi, lapuoti ūgliai. Kekės pavidalo žiedynas stiebų viršūnėse. Žiedai gana stambūs, iki 1 cm pločio. Taurėlapiai 5, lancetiški, smailūs, plaukuoti, pieviniais pakraščiais, 4-6 mm ilgio. Vainiklapiai 5, balti, iki trečdalio įskelti, dukart ilgesni už taurėlapius. Vaisius – 8-10 mm ilgio, nusvirusi, su 9 danteliais dėžutė, pilna mažų, 0,8-1 mm ilgio, rusvų, karpotų, apvalių sėklų.

Žydi gegužės ir birželio mėn. Auga sausose pievose, šlaituose, pakelėse, laukuose. Dažna visoje Lietuvoje.

Gana įkyri piktžolė, užteršianti žiemkenčius.

Literatūra
----------

Pavasarį žydintys augalai, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1985, 100 psl.

* Žiedas
* Požymiai
* Šiaurės Amerikoje sutinkamas porūšis *Cerastium arvense subsp. strictum*


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dirvinė glažutė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 20°46′17″ š. pl. 17°2′50″ v. ilg.﻿ / ﻿20.77139°š. pl. 17.04722°r. ilg.﻿ / 20.77139; 17.04722

Kyšulys 1958 m. žemėlapyje
**Nuadibu kyšulys** (arab. رأس نواذيبو = *Raʾs Nawāḏībū*), dar žinomas kaip ***Baltasis kyšulys*** (pranc. *Cap Blanc*, port. *Cabo Branco*, isp. *Cabo Blanco*) – kyšulys šiaurės vakarų Afrikoje, Mauritanijos ir Vakarų Sacharos teritorijose. Išsikiša ~60 km į Atlanto vandenyną, nuo jo atskiria Argino įlanką. Kyšulyje įsikūręs Mauritanijos uostamiestis Nuadibu, o Vakarų Sacharos teritorijoje yra apleistas ispanų miestas La Guera. Yra 1910 m. pastatytas švyturys (Mauritanijos pusėje). Kyšulio pakrantėse gyvena nykstantys Viduržemio jūros ruoniai vienuoliai, čia yra didžiausia pasaulyje jų kolonija.

Kyšulys šaltiniuose pirmą kartą minimas 1441 m. kuomet jį pasiekė portugalų jūrininkas Nuno Tristanas. Vėliau šis kyšulys buvo svarbi ispanų banginių medžiotojų bazė. 1900 m. ispanai ir prancūzai pasidalino kyšulį pusiau.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Joana Danguolė Sadeikienė** |
| --- |
| Gimė | 1936 m. rugpjūčio 6 d. (86 metai)Kaune |
| Vaikai | Aušra |
|  |
| Veikla | technikos mokslų daktarė, Lietuvos ūkio, politinė bei visuomenės veikėja |
| Partija | Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis |
|  |
| Alma mater | 1960 m. Kauno politechnikos institutas |

**Joana Danguolė Sadeikienė** (g. 1936 m. rugpjūčio 6 d. Kaune) – technikos mokslų daktarė, Lietuvos ūkio, politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija
----------

Su tėvais 1941 m. birželio 14 d. ištremta į Sibirą, su motina išvežta į Altajaus kraštą, o 25 metams nuteistas tėvas kalėjo Krasnojarsko Rešiotų lageryje. 1947 m. kartu su motina pabėgo iš Sibiro, apsigyveno Joniškyje. Motina netrukus suimta, teista už pabėgimą, vėl grąžinta į lagerį Altajuje. 1955 m. baigė Joniškio vidurinę mokyklą. 1955–1960 m. studijavo Kauno politechnikos instituto Mechanikos fakultete, įgijo pluoštinių medžiagų mechaninės technologijos inžinierės kvalifikaciją.

1960–1961 m. Šiaulių linų fabriko vyriausioji inžinierė, 1961–1982 m. Lietuvos tekstilės instituto mokslinė bendradarbė, sektoriaus vedėja. 1975 m. apgynė technikos mokslų kandidatės (daktarės) disertaciją. Paskelbė daugiau kaip 75 mokslinius straipsnius. 1982–1992 m. Kauno politechnikos instituto Dizaino ir technologijų fakulteto docentė, vadovavo Dizaino centrui. 1996–2000 m. Seimo narė.

Dalyvavo Lietuvos Sąjūdyje nuo pirmųjų jo dienų, buvo Kauno technologijos universiteto Sąjūdžio tarybos narė, vėliau – Moterų konservatorių sąjungos Kauno miesto koordinatorė.
Duktė Aušra.
**Milicijos kapitonas** (rus. *капитан милиции*) – specialusis TSRS milicijos personalo laipsnis 1936-1943 m. 
Atitiko valstybės saugumo kapitoną (NKVD sistema), papulkininkį Raudonojoje Armijoje ir antro rango kapitoną kariniame laivyne. Šis laipsnis atitiko dabartinį karinį laipsnį papulkininkis.

Milicijos laipsnių sistemoje žemesnis laipsnis buvo milicijos vyresnysis leitenantas, o aukštesnis – milicijos majoras. 

Milicijos kapitonams, atitarnavusiems 4 metus su šiuo laipsniu ir teigiamai atestuotiems, būdavo suteikiamas milicijos majoro laipsnis.

Laipsnio istorija
-----------------

Milicijos kapitono laipsnis TSRS NKVD darbininkų ir valstiečių milicijos sistemoje buvo įvestas 1936 m. balandžio 26 d. TSRS CVK ir TSRS LKT nutarimu, kuris buvo paskelbtas 1936 m. gegužės 5 d. NKVD įsakymu Nr. 157. 

Ši laipsnių sistema veikė iki 1943 m. vasario 9 d. kai TSRS AT Prezidiumo nutarimu „Apie NKVD ir milicijos organų vadovaujančio personalo laipsnius" (*О званиях начальствующего состава органов НКВД и милиции*) buvo įvesta nauja specialiųjų laipsnių sistema, atitikusi kariuomenės laipsnius.

Nuorodos
--------

1. ↑  Положение о прохождении службы начальствующим составом Рабоче-Крестьянской милиции Народного комиссариата внутренних дел СССР

* Звания и знаки различия милиции в мае 1936 – феврале 1943 г.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| jaunesnis laipsnis**milicijos vyresnysis leitenantas**(majoras) | **TSRS milicijos laipsniai (1936-1943 m.)****milicijos kapitonas**(papulkininkis) | vyresnis laipsnis**milicijos majoras**(kombrigas) |
| **Joana Lipeikienė** |
| --- |
| Gimė | 1946 m. birželio 24 d. (76 metai)Papilė |
|  |
| Veikla | matematikė, informatikė |
| Organizacijos | Vilniaus pedagoginis universitetas |
| Pareigos | profesorė |
|  |
| Išsilavinimas | technologijos mokslų daktarė |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Joana Lipeikienė** (g. 1946 m. birželio 24 d. Papilėje) – Lietuvos matematikė, informatikė, technologijos mokslų daktarė.

Biografija
----------

1969 m. baigė Vilniaus universiteto Matematikos ir mechanikos fakultetą. 1980 m. Kauno politechnikos institute apgynė disertaciją, technikos mokslų kandidatė.

Nuo 1969 m. Fizikos ir matematikos instituto (nuo 1980 m. Matematikos ir informatikos institutas) darbuotoja, 1969–1978 m. vyr. inžinierė, nuo 1985 m. mokslo darbuotoja. Nuo 1996 m. Vilniaus pedagoginio universiteto dėstytoja, nuo 2004 m. Informatikos katedros vedėja; nuo 2008 m. profesorė.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinių tyrimų kryptys – atsitiktinių signalų (ypač kalbos) apdorojimas, lietuvių kalbos kompiuterinis apdorojimas, kompiuterinės matematinės sistemos, modernios mokymo technologijos. Paskelbė daugiau kaip 80 mokslinių straipsnių.

Bibliografija
-------------

* Programavimas C++ kalba, 2002 m.
* Matematika su kompiuteriu, 2002 m.
* C++ ir C++ Builder elementai, 2005 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Joana Lipeikienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 782 psl.

Nuorodos
--------

* Joana Lipeikienė. Vilniaus pedagoginio universiteto Matematikos fakultetas Archyvuota kopija 2008-09-29 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Rudoji nuga
**Nuga** (pranc.  *nougat*) – konditerijos gaminys, tradiciškai gaminamas iš cukraus arba medaus, kiaušinių baltymų ir kepintų riešutų (migdolų, graikiškų ar lazdyno, bet ne arachiso). Nugos konsistencija, priklausomai nuo sudėties, gali būti nuo minkštos iki kietos. Skirtingam skoniui ir aromatui suteikti naudojamos citrinų žievelės, cinamonas, vanilė, džiovinti vaisiai, cukatai, šokoladas.

Rūšys
-----

Išskiriamos dvi pagrindinės nugos rūšys – baltoji ir rudoji. Baltoji nuga gaminama iš kiaušinių baltymų ir yra minkšta. Rudoji nuga gaminama karamelizuoto cukraus pagrindu ir yra kietesnė, kartas net traški.

Kilmė
-----

Nugos kilmė nėra visiškai išaiškinta, bet manoma, kad dabartinio pavidalo nuga atsirado Pietų Europos šalyse, maždaug XV a. kur iki šiol yra vienas iš Kalėdų šventės atributų. Taip pat tikėtina, kad ji buvo atvežta iš Artimųjų Rytų. Gal būti, kad nugos tėvynė yra Persija – nugos rūšys labai populiarios dabartiniame Irane. Pavadinimas „nuga" kilęs iš lotyniško žodžio *nux* – riešutas. Tradicinė nuga gaminama Ispanijoje (kur ji vadinama „turrón"), Italijoje (Kremonos mieste), Prancūzijoje (Montelimaro mieste) ir Belgijoje. JAV, nuga vadinamas vienas iš šokoladinių batonėlių (tokių kaip „Mars", „Nuts") ingredientų, kuris visiškai skiriasi nuo tradicinio recepto. Dažniausiai į sudėtį patenka kukurūzų sirupas, želatina ir arachisai. Nuga gali būti naudojama įvairiuose receptuose.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Nuga** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |
| --- |
| Džoana Franka  *Joan Franka* |
|  
Džoana Franka 2012 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Ayten Kalan |
| Gimė | 1990 m. balandžio 2 d. (33 metai)Roterdamas |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 2010–dabar |
| Svetainė | joanfranka.com |

**Džoana Franka** (ol. *Joan Franka*; g. 1990 m. balandžio 2 d. Roterdame) – olandų dainininkė. Ji atstovavo Nyderlandams 2012 m. Eurovizijos dainų konkurse su daina „You and Me". Ji tapo gerai žinoma Nyderlanduose dalyvaudama Olandijos talentų šou „Voice".

Biografija
----------

Tikrasis vardas Ayten Kalan. Ji gimė 1990 metais Roterdame. Muzikinę karjerą pradėjo 2010 metais, dalyvaudama muzikos konkurse „Voice".

2012 m. vasario 26 d. laimėjo Olandijos nacionalinę atranką į 2012 m. „Eurovizijos" dainų konkursą. Konkurse ji atliko dainą „You and Me", tačiau dainininkei nepavyko patekti į finalą.

Diskografija
------------

### Singlai

* 2010 – Foolish Games
* 2011 – Promise Me
* 2012 – You and Me

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Joan Franka** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2022-03-14 iš Wayback Machine projekto.

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**3JS  *„Never Alone"*** |  **Nyderlandų atstovė Eurovizijoje**2012 | Po to:**Anouk  *„Birds"*** |