Pirminis dienovidinis yra savavališkai parinktas dienovidinis (ilgumos linija) geografinėje koordinačių sistemoje, kurioje ilguma apibrėžta kaip 0°. Kartu pagrindinis dienovidinis ir jo antimeridianas (180-asis dienovidinis 360° sistemoje) sudaro didelį ratą. Šis didysis ratas padalija sferoidą, kaip ir Žemę, į du pusrutulius: Rytų pusrutulį ir Vakarų pusrutulį (rytų-vakarų žymėjimo sistemai). Per visą istoriją skirtinguose regionuose buvo naudojami arba propaguojami pagrindiniai Žemės dienovidiniai [1]. Dabartinis Žemės tarptautinis standartinis pirminis dienovidinis yra IERS atskaitos dienovidinis. Jis yra išvestas, bet šiek tiek skiriasi nuo Grinvičo dienovidinio, ankstesnio standarto.[2]

  

*ISTORIJA*

Ilgumos sąvoką graikams sukūrė graikas Eratostenas (apie 276 – 195 m. pr. Kr.) Aleksandrijoje ir Hiparchas (apie 190 – 120 m. pr. Kr.) Rode, o daugeliui miestų pritaikė geografas Strabonas (64 m. /63 m. pr. m. e. – apie 24 m.). Tačiau būtent Ptolemėjus (apie 90–168 m. e. m. e. m.) pirmą kartą savo Geografijoje panaudojo nuoseklų dienovidinį pasaulio žemėlapiui.

Ptolemėjus kaip savo pagrindą naudojo „Laimingąsias salas" – salų grupę Atlanto vandenyne, kurios paprastai siejamos su Kanarų salomis (13°–18° vakarų ilgumos), nors jo žemėlapiai labiau atitinka Žaliojo Kyšulio salas (22°). iki 25° W). Svarbiausia būti patogiai į vakarus nuo vakarinio Afrikos galo (17,5° vakarų), nes neigiami skaičiai dar nebuvo naudojami. Jo pagrindinis dienovidinis atitinka 18° 40' į vakarus nuo Vinčesterio (apie 20° vakarų ilgumos) šiandien.[1] Tuo metu pagrindinis ilgumos nustatymo metodas buvo naudojant praneštus Mėnulio užtemimų laikus įvairiose šalyse.

Vienas iš seniausių žinomų standartinio laiko aprašymų Indijoje pasirodė IV amžiuje mūsų eros astronominiame traktate Surya Siddhanta. Teigiama, kad žemė yra sferinė, knygoje aprašomi tūkstantmečiai senumo pagrindinio dienovidinio arba nulinės ilgumos papročiai, einantys per Avanti, senovinį istorinio Udžaino miesto pavadinimą, ir Rohitaką, senovinį Rohtak pavadinimą (28°54′). N 76°38′E), miestas netoli Kurukšetros.[4][Reikia geresnio šaltinio]

Ptolemėjaus geografija pirmą kartą buvo išspausdinta su žemėlapiais Bolonijoje 1477 m. o daugelis ankstyvųjų gaublių XVI amžiuje pasekė jo pavyzdžiu. Tačiau vis dar buvo viltis, kad egzistuoja „natūralus" pagrindinio dienovidinio pagrindas. Kristupas Kolumbas pranešė (1493 m.), kad kompasas nukreiptas tiesiai į šiaurę kažkur Atlanto vandenyno viduryje, ir šis faktas buvo panaudotas svarbioje 1494 m. Tordesiljos sutartyje, kuri išsprendė teritorinį ginčą tarp Ispanijos ir Portugalijos dėl naujai atrastų žemių. Tordesillas linija galiausiai buvo nusistovėjusi 370 lygų (2193 kilometrai, 1362 statutinės mylios arba 1184 jūrmylės) į vakarus nuo Žaliojo Kyšulio.[a] Tai parodyta Diogo Ribeiro 1527 ir 1529 m. padarytose Ispanijos Padrono Real kopijose. Migelio salą (25,5° vakarų) Azoruose dėl tos pačios priežasties dar 1594 m. naudojo Christopheris Saxtonas, nors iki tol buvo įrodyta, kad nulinė magnetinio deklinacijos linija nesiekia ilgumos linijos.[8]

  

```
1571 m. Abraomo Orteliaus Afrikos žemėlapis, kurio pagrindinis dienovidinis yra Žaliasis Kyšulys.

1682 m. Giacomo Cantelli sudarytas Rytų Azijos žemėlapis su Žaliuoju Kyšuliu kaip pagrindiniu dienovidiniu; Taigi Japonija yra maždaug 180° rytų platumos.
1541 m. Merkatorius pagamino savo garsųjį 41 cm žemės rutulį ir nubrėžė savo pagrindinį dienovidinį tiksliai per Fuerteventūrą (14°1'W) Kanarų salose. Jo vėlesniuose žemėlapiuose buvo naudojami Azorai, remiantis magnetine hipoteze. Tačiau tuo metu, kai 1570 m. Ortelijus sukūrė pirmąjį modernų atlasą, buvo pradėtos naudoti kitos salos, pavyzdžiui, Žaliasis Kyšulys. Jo atlase ilgumos buvo skaičiuojamos nuo 0° iki 360°, o ne nuo 180° vakarų iki 180° rytų ilgumos, kaip įprasta šiandien. Šią praktiką navigatoriai laikėsi dar XVIII amžiuje.[9] 1634 m. kardinolas Rišeljė kaip dienovidinį pasirinko vakariausią Kanarų salą El Hierro, esančią 19° 55' į vakarus nuo Paryžiaus. Geografas Delisle'as nusprendė jį suapvalinti iki 20°, kad jis tiesiog taptų užmaskuotu Paryžiaus dienovidiniu.[10]
```

  



|  |  |
| --- | --- |
|  | Šiame nuorodiniame puslapyje pateikti straipsniai tokiais pačiais pavadinimais.  Jei čia patekote, paspaudęs(-usi) nuorodą kitame Vikipedijos straipsnyje, prašome, jei galite, pakeisti paspaustą nuorodą taip, kad ji tiesiogiai rodytų į Jūsų ketintą aplankyti straipsnį. |