recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lietuvos bažnytinė provincija** – Romos Katalikų Bažnyčios administracinis teritorinis vienetas Lietuvos teritorijoje, buvęs tiesiogiai pavaldus Apaštalų Sostui nuo 1926 m. iki 1991 m.

Įsteigimo aplinkybės
--------------------

Lietuvos bažnytinė provincija buvo įkurta 1926 m. balandžio 4 d. kai popiežius Pijus XI apaštališkąja konstitucija *Lituanorum gente* paskelbė pertvarkantis tuo metu egzistavusių daugumos Lietuvos bažnytinių struktūrų pavaldumą Mogiliavo arkivyskupijai ir įkuriantis savarankišką Lietuvos bažnytinę provinciją. Juridiškai Lietuvos bažnytinė provincija buvo įteisinta 1927 m. liepos 27 d. Lietuvos ir Vatikano konkordatu.

*Lituanorum gente* konstitucija Lietuvos bažnytinė provincija buvo sudaryta iš buvusios Žemaičių vyskupijos, kuriai suteiktas Kauno arkivyskupijos statusas ir Lietuvos teritorijoje buvusių Vilniaus ir Seinų vyskupijų dalių. Lietuvos bažnytinės provincijos centras buvo Kaunas, jos vadovu paskirtas arkivyskupas Juozapas Jonas Skvireckas. Bažnytinę provinciją taip pat sudarė Telšių, Vilkaviškio, Panevėžio ir Kaišiadorių vyskupijos bei Klaipėdos prelatūra. 1926 m. balandžio 5 d. paskirti ir naujai įsteigtų Lietuvos vyskupijų vadovai.

Istorija
--------

Iki Lietuvos bažnytinės provincijos įsteigimo Lietuvos katalikų bažnyčia buvo pavaldi keliose valstybėse esančiai bažnytinei administracijai – Mogiliavo ir Varšuvos metropolijoms, o Klaipėdos krašto katalikai administraciškai buvo pavaldūs Varmijos vyskupijai. 1923 m. vyskupas P. Karevičius pavedė vyskupui J. Skvireckui atlikti parengiamuosius Lietuvos bažnytinės provincijos steigimo darbus. 1925 m. Lietuvos vyskupai Lietuvos vyskupų konferencijoje bendrais bruožais nustatė vyspupijų skaičių ir jų ribas. Galutinai vyspupijų ribas, jų suskirtymą į dekanatus ir parapijas užbaigė arkivyskupas Jurgis Matulaitis. 1926 m. vasario 26 d. Lietuvos vyskupų konferencijoje priimtas Lietuvos bažytinės provincijos projektas, kuris netrukus buvo įteiktas popiežiui Pijui XII. Lietuvos vyriausybei pageidaujant, Lietuvos bažnytinė provincija sudaryta taip, kad jos ribos rodytų, jog Vilniaus vyskupijos klausimas dar nėra išspręstas. Steigiant provinciją, buvo panaikinta Seinų vyskupija, vietoj kurios įsteigta Vilkaviškio vyskupija. 1940 m. birželio 26 d. vadinamoji Lietuvos Liaudies vyriausybė konkordatą nutraukė. Lietuvą okupavus, Vatikanas laikėsi okupacijos nepripažinimo politikos todėl vertino, kad diploamtiniai santykiai su Lietuva yra ne nutraukti, tačiau tik sustabdyti. Nuo 1944 m. Lietuvoje sustiprėjo Bažnyčios persekiojimas, vyko kunigų ir tikinčiųjų persekiojimai, areštai, trėmimai į Sibirą. 1991 m. popiežius Jonas Paulius II Lietuvos bažnytinę provinciją pertvarkė į dvi – Vilniaus ir Kauno bažnytines provincijas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Lietuvos bažnytinė provincija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 201-202 psl.
2. ↑  K. Žemaitis Pijaus XI konstitucija Lituanorum gente ir jos padariniai Lietuvai

Nuorodos
--------

* LBP istorija
* Kęstutis Žemaitis. Pijaus XI konstitucija *Lituanorum Gente* ir jos padariniai Lietuvai
| Anykščių herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1992-11-04* |
|  |
|  *LSSR priimtas ~1970* |
|  |
|  *LDK priimtas 1792-01-17* |
|  |
| Ž • A • R |

**Anykščių herbas** – vienas iš Anykščių raj. savivaldybės ir Anykščių miesto heraldikos atributų.

Aprašas
-------

Herbo sidabriniame lauke, pakelto, banguotais kraštais mėlyno pleišto viduryje vaizduojamas ant rudo arkinio tilto fragmento, kylančio iš mėlynos skydo papėdės, stovintis šv. Jonas Nepomukas su juoda sutana, biretu ir batais, sidabriniu veidu, rankomis, kamža ir rudu apsiaustu. Dešinėje rankoje pakėlęs jis laiko juodą kryžių, ant kurio yra sidabrinis nukryžiuotasis, o kairėje – žalią palmės šakelę. Aplink galvą 5 sidabrinės žvaigždutės. Skydo šonuose dvi, apačioje raudonu kaspinu surištos, rudos šakelės su žaliais lapais ir raudonais vaisiais.

Istorija
--------

1792 m. sausio 17 d. Lietuvos ir Lenkijos karalius Stanislovas Augustas suteikė Anykščiams miesto teises (1795 m. jos buvo panaikintos) ir herbą. Herbe pavaizduotas savivaldos išvakarėse Anykščiuose pastatytas tiltas, papuoštas tiltų globėjo ir sergėtojo nuo vandens nelaimių Šv. Jono Nepomuko statula. 1970 m. bandyta atkurti Anykščių herbą, šventojo figūrą pakeičiant mergina, laikančia dešinėje rankoje leliją, kairėje – atverstą knygą (autorius – dailininkas Vytautas Kalinauskas).

1992 m. lapkričio 4 d. herbą Lietuvos Respublikos Aukščiausioji Taryba – Atkuriamasis Seimas patvirtino nutarimu Nr. I-3024. Herbo etalono autorius – dailininkė Laima Ramonienė.

Nuorodos
--------

* Archyvuota kopija 2008-04-06 iš Wayback Machine projekto.
| Kalvių žvyro karjeras |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Klaipėdos rajonas) |
| Plotas | 0,414 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,82 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kalvių žvyro karjeras

  |
| **Koordinatės** |  55°38′15″ š. pl. 21°17′18″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63750°š. pl. 21.28833°r. ilg.﻿ / 55.63750; 21.28833Koordinatės: 55°38′15″ š. pl. 21°17′18″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63750°š. pl. 21.28833°r. ilg.﻿ / 55.63750; 21.28833 |

**Kalvių žvyro karjeras** – karjero tvenkinys Lietuvoje, Klaipėdos rajone, 10 km į pietvakarius nuo Gargždų. Sudarytas išeksploatavus žvyro išteklius ir prisipildžius vandens. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,9 km, plotis – iki 0,67 km. Yra keletas nendrynais ir krūmais apžėlusių salų. Altitudė 8,3 m. Krantai neaukšti. Kelių metrų sausumos ruožas šiaurėje skiria tvenkinį nuo dar vieno žvyro karjero tvenkinio, kurio plotas 5,8 ha. Vakarinėje pakrantėje stūkso Dumpių miškas. Šiaurinėje pakrantėje esančiame karjere vykdoma žvyro gavyba, į pietus plyti pievos ir krūmynai. Šalia tvenkinio sparčiai plečiasi Ketvergių gyvenvietė.

Tvenkinys patenka į Natura 2000 saugomų teritorijų tinklą, kadangi salose ir augalų sąžalynuose peri reti vandens paukščiai: upinė žuvėdra, raguotasis kragas, juodakaklis kragas (abu įrašyti į Lietuvos raudonąją knygą), juodagalvis kiras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
Koordinatės: 55°47′29.66″ š. pl. 21°10′58.93″ r. ilg.﻿ / ﻿55.7915722°š. pl. 21.1830361°r. ilg.﻿ / 55.7915722; 21.1830361

| Laukžemių tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuva (Klaipėdos rajonas) |
| Plotas | 0,394 km² |
| Kranto linijos ilgis | 10,6 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 3,8 m |
| Didžiausias gylis | 8,0 m |
| Tūris | 0,00135 km³ |
| Įteka | Eketė, Cinkupis, Župė, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Eketė |
|  |
|  Vikiteka | Laukžemių tvenkinys |

**Laukžemių tvenkinys** – tvenkinys vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone, 4 km į pietus nuo Kretingalės. Susidaręs patvenkus Eketės upę 0,73 km nuo jos žiočių. Ilgis pietryčių-šiaurės vakarų-pietvakarių kryptimi 4,1 km, plotis iki 0,38 km. Tvenkinio rytinėje dalyje yra 2 salos (5 a ir 4a). Altitudė 12 m. Krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmynais. Vakarinėje pakrantėje stūkso Eketės piliakalnis, šiaurinėje – įsikūrusi kolektyvinių sodų bendrija. Aplink tvenkinį daugiausia plyti pievos. Rytinį tvenkinio galą kerta kelias  **2212**  Klaipėda–Triušiai–Kretinga .

Debitas:

* Upės: 0,96 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 39 m³/s

Užtvanka 144 m ilgio, 6 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1974 m.

Vanduo naudojamas laukams drėkinti. Greta tvenkinio yra Radailių kaimas.

Šaltiniai
---------

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998

1. ↑  *Laukžemių tvenkinys*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 492
Koordinatės: 56°5′21″ š. pl. 22°0′8″ r. ilg.﻿ / ﻿56.08917°š. pl. 22.00222°r. ilg.﻿ / 56.08917; 22.00222


| Rotinėnų tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Plungės rajonas) |
| Plotas | 0,387 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,1 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 3,2 m |
| Didžiausias gylis | 6,0 m |
| Tūris | 0,00101 km³ |
| Įteka | Pagardenis, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Pagardenis |

**Rotinėnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Plungės rajone, 2 km į pietus nuo Žemaičių Kalvarijos. Sudarytas užtvenkus Pagardenio upę (Varduvos intakas) 2,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 1,3 km, plotis – iki 0,9 km. Yra 0,18 ha sala. Altitudė 127 m. Krantai daugiausia aukštoki. Kranto linija labai vingiuota.Tvenkinį supa kalvotas kraštovaizdis su pievomis ir dirbamais laukais bei mažais miškeliais.

Užtvankos keteros aukštis virš jūros lygio 128,4 m, ilgis 115 m, plotis 6,5 m. Vandens pralaida – šachtinė. Skaičiuotinis užtvankos debitas – 10,2 m³/s. Tvenkinys įrengtas 1984 m. priklauso Žemaitijos nacionaliniam parkui.

Prie Rotinėnų tvenkinio yra Rotinėnų kaimas. Į rytus nuo tvenkinio eina kelias  **164**  Mažeikiai–Plungė–Tauragė .

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Šaltiškių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Akmenės rajonas) |
| Plotas | 0,365 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,69 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis kanalas |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Šaltiškių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  56°10′36″ š. pl. 22°49′55″ r. ilg.﻿ / ﻿56.17667°š. pl. 22.83194°r. ilg.﻿ / 56.17667; 22.83194Koordinatės: 56°10′36″ š. pl. 22°49′55″ r. ilg.﻿ / ﻿56.17667°š. pl. 22.83194°r. ilg.﻿ / 56.17667; 22.83194 |

**Šaltiškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Akmenės rajone, 3,5 km į šiaurės rytus nuo Papilės. Sudarytas išeksploatuoto molio karjere. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,04 km, plotis – iki 0,47 km. Altitudė 83,2 m. Pietinis krantas aukštas. Krantai beveik ištisai apaugę krūmais. Vandens perteklius nuteka 1,5 km ilgio kanalu į Pragalvio upę.

Šiaurrytine pakrante eina geležinkelio atšaka į piečiau esantį neišeksploatuoto molio karjerą. Šiaurinėje pakrantėje įsikūręs Šaltiškių kaimas, vakarinėje – Eglesių kaimas. Vakarinėje pakrantėje yra paplūdimys.

Tvenkinys įrengtas 1986 metais.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Pelyšų tvenkinys |
| --- |
| Pelyšų tvenkinys ŽliobiškiuosePelyšų tvenkinys ŽliobiškiuosePelyšų tvenkinys Žliobiškiuose |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Anykščių rajonas) |
| Plotas | 0,307 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,93 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,4 m |
| Didžiausias gylis | 8,5 m |
| Tūris | 0,000788 km³ |
| Įteka | Pelyša, Kiauliupys, Jonupis, Akmena, 3 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Pelyša |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Pelyšų tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°40′01″ š. pl. 25°04′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.66694°š. pl. 25.07083°r. ilg.﻿ / 55.66694; 25.07083Koordinatės: 55°40′01″ š. pl. 25°04′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.66694°š. pl. 25.07083°r. ilg.﻿ / 55.66694; 25.07083 |

**Pelyšų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Anykščių rajone, 5,5 km į pietryčius nuo Viešintų, tarp Sedeikių ir Žliobiškių kaimų, 0,4  km į šiaurę nuo kelio  **175**  Pagojė–Sedeikiai–Viešintos–Nociūnai . Įrengtas ant Šventosios dešiniojo intako Pelyšos, 3,7 km nuo jos žiočių. Taip pat apsemia Pelyšos intakų Akmenos (susidarė 0,63 km ilgio įlanka), Jonupio ir Kiauliupio žiotis. Ribojasi su Pelyšos geologiniu draustiniu. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 2,76 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 89 m. Krantai aukštoki, apaugę siaura medžių ir krūmų juosta. Kranto linija labai vingiuota. Šiaurinis tvenkinio galas užpelkėjęs, yra 2 salos (8 a ir 7 a), pakrantėje stūkso Šimonių giria. Pietinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Sedeikių dvaro sodyba, stūkso Akmenos miškas. Kitose pakrantėse plyti pievos, krūmynai, dirbami laukai.

Prie Pelyšų tvenkinio įsikūrusios gyvenvietės: Žliobiškiai, Sedeikiai.

Šaltiniai
---------


* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
* Apie Pelyšų tvenkinį Gamtos kataloge
* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Keturiasdešimt totorių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilniaus rajonas) |
| Plotas | 0,337 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,6 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,1 m |
| Didžiausias gylis | 5,8 m |
| Įteka | Asdrė, A-1, A-1-2 |
| Išteka | Asdrė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Keturiasdešimt totorių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°32′33″ š. pl. 25°9′36″ r. ilg.﻿ / ﻿54.54250°š. pl. 25.16000°r. ilg.﻿ / 54.54250; 25.16000Koordinatės: 54°32′33″ š. pl. 25°9′36″ r. ilg.﻿ / ﻿54.54250°š. pl. 25.16000°r. ilg.﻿ / 54.54250; 25.16000 |

**Keturiasdešimt totorių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilniaus rajone, 4 km į pietvakarius nuo Pagirių, į pietus nuo Keturiasdešimt Totorių kaimo. Sudarytas užtvenkus Asdrės upę (Vokės intakas) 3,6 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 2,43 km, plotis – iki 0,3 km. Netoli užtvankos į šiaurę yra nutįsusi dvišakė 0,7 km ilgio užpelkėjusiu galu įlanka, į kurią įteka upeliai A-1 ir A-1-2. Altitudė 141 m. Krantai aukštoki. Vakarinis galas gausiai užžėlęs vandens augalija. Pietinėje pakrantėje stūkso Ropėjos miškas, šiaurinėje – įsikūręs Tarnėnų kaimas, plyti pievos. Pasroviui iškart telkšo Kryžiškių tvenkinys.

Tvenkinys įrengtas 1975 m. 2014 m. atlikti ichtiologiniai tyrimai parodė menką žuvų populiaciją tvenkinyje.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Koordinatės: 55°43′15″ š. pl. 24°16′40″ r. ilg.﻿ / ﻿55.72083°š. pl. 24.27778°r. ilg.﻿ / 55.72083; 24.27778

| Paviešečių tvenkinys |
| --- |
| Paviešečių tvenkinysPaviešečių tvenkinysPaviešečių tvenkinys |
| Vieta | Lietuva (Panevėžio rajonas) |
| Plotas | 0,332 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,35 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,9 m |
| Didžiausias gylis | 3,0 m |
| Tūris | 0,000711 km³ |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | bevardis upelis |

**Paviešečių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Panevėžio rajone, prie pietvakarinio Panevėžio miesto pakraščio, ties Paviešečių kaimu. Susidaręs užtvenkus bevardį, ištekantį iš išeksploatuoto durpyno Molainos upės, intaką (Nevėžio baseinas) 0,09 km nuo jo žiočių. Ilgis iš šiaurės į pietus 1,05 km, plotis iki 0,45 km. Altitudė 45,4 m. Krantai žemi, šiaurėje ir pietryčiuose pelkėti. Kranto linija vingiuota. Iš šiaurės yra giliai įsiterpęs miškingas pusiasalis. Šiaurvakarine pakrante nutiestas magistralinis kelias  **A17**  Panevėžio aplinkkelis . Šiaurinėje pakrantėje įsikūrusios kelios Nausodės kaimo sodybos.

Debitas:

* Upės: 0,01 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 2 m³/s

Užtvanka 400 m ilgio, 8 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1973 m.

Šaltiniai
---------

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Koordinatės: 55°44′53″ š. pl. 23°9′3″ r. ilg.﻿ / ﻿55.74806°š. pl. 23.15083°r. ilg.﻿ / 55.74806; 23.15083

| Pašiaušės II tvenkinys |
| --- |
| Priekyje – Pašiaušės kaimasPriekyje – Pašiaušės kaimasPriekyje – Pašiaušės kaimas |
| Vieta | Lietuva (Kelmės rajonas, Šiaulių rajonas) |
| Plotas | 0,365 km² |
| Kranto linijos ilgis | 8,91 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,9 m |
| Didžiausias gylis | 6,6 m |
| Tūris | 0,000917 km³ |
| Įteka | Šiaušė, Vižė, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Šiaušė |

**Pašiaušės II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kelmės ir Šiaulių rajonuose, 10 km į pietus nuo Bubių, ties Pašiauše. Sudarytas užtvenkus Šiaušės upę (Dubysos intakas) 15,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 3 km, plotis – iki 0,2 km. Į rytus yra nutįsusi 1,1 km ilgio įlanka, į kurią įteka Vižė. Altitudė 118 m. Krantai vietomis aukštoki, apaugę medžiais ir krūmais. Šiaurinis tvenkinio galas labai užžėlęs vandens augalija. Tvenkinį supa dirbami laukai. Netoliese pasroviui už 0,4 km sudarytas mažesnis (20,6 ha) Pašiaušės I tvenkinys.

Užtvankos keteros aukštis virš jūros lygio 120 m, ilgis 370 m, plotis 8 m. Vandens pralaida – šachtinė. Skaičiuotinis užtvankos debitas – 26,6 m³/s. Tvenkinys įrengtas 1981 m.

Prie Pašiaušės II tvenkinio įsikūrę kaimai: Pašiaušė (pietinėje pakrantėje), Molinės, Užvižiai, Gyliai, Meškinė, Spaudžiai. Tvenkinio užtvanka eina kelias  **2135**  Tvibiukai–Pašiaušė–Bazilionai , nuo jo pietų kryptimi nutiestas kelias  **2122**  Kiaunoriai–Pašiaušė .

Šaltiniai
---------

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998

1. ↑  *Pašiaušės II tvenkinys*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 320
Auksinis trikampis. Kraštinių a/b santykis yra auksinis pjūvis φ. Viršūnės kampas yra {\displaystyle \theta =36^{\circ }}. Kiekvienas kampas prie pagrindo yra lygus 72°.
**Auksinis trikampis** – lygiašonis trikampis, kurio vienos iš lygių kraštinių ilgio santykis su pagrindo kraštinės ilgiu lygus skaičiui {\displaystyle \varphi } (aukso pjūviui).

{\displaystyle {a \over b}=\varphi ={1+{\sqrt {5}} \over 2}\approx 1.618~034~.}

Kampai
------

* Viršūnės kampas yra lygus:

{\displaystyle \theta =2\arcsin {b \over 2a}=2\arcsin {1 \over 2\varphi }=2\arcsin {{{\sqrt {5}}-1} \over 4}={\pi \over 5}~{\text{rad}}=36^{\circ }.}
Taigi auksinis trikampis taip pat yra ir smailusis trikampis.
* Kadangi trikampio kampų suma lygi {\displaystyle \pi } rad, kiekvienas kampas prie pagrindo yra lygus:

{\displaystyle \beta ={{\pi -{\pi \over 5}} \over 2}~{\text{rad}}={2\pi \over 5}~{\text{rad}}=72^{\circ }.}
**Pastaba**:
{\displaystyle \beta =\arccos \left({\frac {{\sqrt {5}}-1}{4}}\right)\,{\text{rad}}={2\pi \over 5}~{\text{rad}}=72^{\circ }.}
* Auksinis trikampis yra vienintelis trikampis, kurio trijų kampų santykis yra 1 : 2 : 2 (36°, 72°, 72°).

Šaltiniai
---------

* Eric W. Weisstein, Golden Triangle, MathWorld. **(**angl.**)**
| Sidabravo tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Radviliškio rajonas) |
| Plotas | 0,276 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,05 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,3 m |
| Didžiausias gylis | 7,0 m |
| Tūris | 0,000204 km³ |
| Įteka | Kiršinas, Palonas, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Kiršinas |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Sidabravo tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°41′9″ š. pl. 23°58′21″ r. ilg.﻿ / ﻿55.68583°š. pl. 23.97250°r. ilg.﻿ / 55.68583; 23.97250Koordinatės: 55°41′9″ š. pl. 23°58′21″ r. ilg.﻿ / ﻿55.68583°š. pl. 23.97250°r. ilg.﻿ / 55.68583; 23.97250 |

**Sidabravo tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Radviliškio rajone, 2 km į rytus nuo Sidabravo. Sudarytas užtvenkus Kiršino upę (Nevėžio intakas) 18 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 2,24 km, plotis – iki 0,17 km. Kranto linija labai vingiuota. Į pietus yra nutįsusi 0,9 km ilgio įlanka, į kurią įteka Palonas. Altitudė 69,8 m. Krantai neaukšti, tik vakarinis krantas aukštesnis. Krantai daugiausia apaugę medžiais ir krūmais. Pietvakarinėje pakrantėje auga Asteikių miškas. Tvenkinį supa daugiausia dirbami laukai, krūmynai.

Užtvankos keteros aukštis virš jūros lygio 72,1 m, ilgis 140 m, plotis 8 m. Vandens pralaida – šachtinė. Skaičiuotinis užtvankos debitas – 47,2 m³/s. Tvenkinys įrengtas 1977 m.

Prie Sidabravo tvenkinio yra Pakiršinių, Dargėnų, Rėčkų kaimai. Šiaurine pakrante eina kelias  **3415**  Sidabravas–Birželės–Naujamiestis .

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Kapčiamiesčio HE tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Lazdijų rajonas) |
| Plotas | 0,21 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,1 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Išteka | Nieda |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kapčiamiesčio HE tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°0′34″ š. pl. 23°38′56″ r. ilg.﻿ / ﻿54.00944°š. pl. 23.64889°r. ilg.﻿ / 54.00944; 23.64889Koordinatės: 54°0′34″ š. pl. 23°38′56″ r. ilg.﻿ / ﻿54.00944°š. pl. 23.64889°r. ilg.﻿ / 54.00944; 23.64889 |

**Kapčiamiesčio HE tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Lazdijų rajone, 10 km į pietus nuo Veisiejų, Kapčiamiesčio miestelyje. Sudarytas užtvenkus Niedos upę (Baltosios Ančios intakas) 0,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į pietryčius – 2,65 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 111 m. Krantai aukštoki, sausi. Vakaruose jungiasi 55 m sąsiauriu su Niedaus ežeru. Pietiniame krante stūkso Kareivonių miškas, šiauriniame plyti dirbami laukai. Vakariniame krante įsikūręs Kareivonių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1956 metais pastačius 150 kW galios Kapčiamiesčio hidroelektrinę. Vandens lygis ties užtvanka sukeltas apie 4 metrus ir dėl to aukščiau esančiuose Niedaus, Veisiejo, Dumblio, Uosio ir Naudorio ežeruose vandens lygis pakilo 2,5 – 3 m ir sąsiauriais susijungė į didžiulį tvenkinį, kurio plotas siekia apie 8,22 km², kranto linija 68,8 km.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Bilsinyčios II tvenkinys |
| --- |
| Tvenkinys nuo kelioTvenkinys nuo kelioTvenkinys nuo kelio |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Druskininkų savivaldybė) |
| Plotas | 0,004 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,36 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Bilsinyčios II tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°1′8″ š. pl. 23°55′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.01889°š. pl. 23.93111°r. ilg.﻿ / 54.01889; 23.93111Koordinatės: 54°1′8″ š. pl. 23°55′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.01889°š. pl. 23.93111°r. ilg.﻿ / 54.01889; 23.93111 |

**Bilsinyčios II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, 3 km į vakarus nuo Druskininkų, Bilsinyčios upelio slėnyje. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Bilsinyčios intakas) 0,05 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,16 km, plotis – iki 0,04 km. Altitudė 89,3 m. Krantai žemi.

Aplinkui stūkso Mizarų miškas. Į šiaurę už 10 m telkšo Bilsinyčios III tvenkinys, į vakarus už 20 m – Bilsinyčios I tvenkinys. Į pietus įsikūręs Mizarų kaimas. Rytine pakrante nutiestas kelias  **2520**  Baltašiškė–Mizarai–Gerdašiai .

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
| Girelės II tvenkinys |
| --- |
| Tvenkinio pietinė pakrantėTvenkinio pietinė pakrantėTvenkinio pietinė pakrantė |
| Vieta | Kaišiadorys, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,174 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,03 km |
| Vidutinis gylis | 2,3 m |
| Didžiausias gylis | 3,0 m |
| Tūris | 0,000369 km³ |
| Įteka | L-1 |
| Išteka | L-1 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Girelės II tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°50′48.22″ š. pl. 24°25′51.44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.8467278°š. pl. 24.4309556°r. ilg.﻿ / 54.8467278; 24.4309556Koordinatės: 54°50′48.22″ š. pl. 24°25′51.44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.8467278°š. pl. 24.4309556°r. ilg.﻿ / 54.8467278; 24.4309556 |

**Girelės II tvenkinys**, dar vadinamas *Ščebnicos tvenkiniu* – vandens telkinys Kaišiadoryse, pietinėje miesto dalyje, šalia kelio  **142**  Kaišiadorys–Žiežmariai  (į rytus). Tvenkinys sudarytas 1981 m. ant L-1 upelio (Lomenos intakas), už 0,9 km nuo jo žiočių. Šiaurinėje pakrantėje (nuo miesto centro pusės) įrengtas paplūdimys, poilsio zona. Priešsroviui už kelio  **142**  Kaišiadorys–Žiežmariai  telkšo Girelės I tvenkinys.

Duomenys
--------

Tvenkinio kodas – 12050341, priklauso Neries mažųjų intakų (su Nerimi) baseinui. Vandens telkinio plotas – 17,4 ha, ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,68 km, plotis – iki 0,48 km, kranto linijos ilgis – 2,0 km. Altitudė 82,2 m. Krantai neaukšti, sausi. Žemių užtvankos keteros altitudė – 83,70 m, užtvankos ilgis – 480 m, plotis – 8 m, vandens pertekliaus pralaida – šachtinė. Skaičiuotinis užtvankos debitas – 1,90 m³/s.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ščebnicos tvenkinys
2. ↑  LR upių ir tvenkinių klasifikatorius. 2.Tvenkiniai Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
| Muniškių tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kauno rajonas) |
| Plotas | 0,151 km² |
| Kranto linijos ilgis | 5,14 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 4,2 m |
| Didžiausias gylis | 11,5 m |
| Įteka | Sausinė, bevardis upelis |
| Išteka | Sausinė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Muniškių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°0′8″ š. pl. 23°49′43″ r. ilg.﻿ / ﻿55.00222°š. pl. 23.82861°r. ilg.﻿ / 55.00222; 23.82861Koordinatės: 55°0′8″ š. pl. 23°49′43″ r. ilg.﻿ / ﻿55.00222°š. pl. 23.82861°r. ilg.﻿ / 55.00222; 23.82861 |

**Muniškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kauno rajone, 9 km į pietus nuo Babtų miestelio. Sudarytas užtvenkus Sausinės upę (Nevėžio intakas) 3,2 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,8 km, plotis – iki 0,18 km. Altitudė 58,4 m. Krantai aukštoki, apaugę medžiais ir krūmynais. Kranto linija labai vingiuota. Aplinkui plyti dirbami laukai. Priešsroviui už automagistralės  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda  telkšo Sausinės tvenkinys. Žemiau užtvankos prasideda Nevėžio kraštovaizdžio draustinis. Į šiaurę įsikūręs Naujųjų Muniškių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1978 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Labūnavos gyvenvietės tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kėdainių rajonas) |
| Plotas | 0,086 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,9 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,5 m |
| Didžiausias gylis | 3,2 m |
| Įteka | Barupė, Urka |
| Išteka | Barupė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Labūnavos gyvenvietės tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°11′23″ š. pl. 23°53′52″ r. ilg.﻿ / ﻿55.18972°š. pl. 23.89778°r. ilg.﻿ / 55.18972; 23.89778Koordinatės: 55°11′23″ š. pl. 23°53′52″ r. ilg.﻿ / ﻿55.18972°š. pl. 23.89778°r. ilg.﻿ / 55.18972; 23.89778 |

**Labūnavos gyvenvietės tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kėdainių rajone, Labūnavos gyvenvietės pietvakarinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Barupės upę (Nevėžio intakas) 2,5 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 1,25 km, plotis – iki 0,14 km. Altitudė 28,1 m. Krantai žemi, tik šiaurvakarinis krantas aukštokas, vietomis apaugę medžiais. Vakarinėje pakrantėje plyti dirbami laukai. Pietuose ant Urkos upės iškart telkšo Urkos tvenkinys, priešsroviui ant Barupės už 0,9 km telkšo Labūnavos tvenkinys. Šiaurine pakrante eina kelias  **1906**  Aukštutiniai Kaniūkai–Babtai–Labūnava–Kėdainiai .

Tvenkinys įrengtas 1991 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Šilavoto tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Prienų rajonas) |
| Plotas | 0,114 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,3 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2 m |
| Didžiausias gylis | 4 m |
| Įteka | Jiesia, bevardis upelis |
| Išteka | Jiesia, 2 kanalai |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Šilavoto tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°40′28″ š. pl. 23°45′15″ r. ilg.﻿ / ﻿54.67444°š. pl. 23.75417°r. ilg.﻿ / 54.67444; 23.75417Koordinatės: 54°40′28″ š. pl. 23°45′15″ r. ilg.﻿ / ﻿54.67444°š. pl. 23.75417°r. ilg.﻿ / 54.67444; 23.75417 |

**Šilavoto tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Prienų rajone, 12,5 km į šiaurės vakarus nuo Prienų. Sudarytas užtvenkus Jiesios upę (Nemuno intakas) 40,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 1,25 km, plotis – iki 0,18 km. Pietiniame gale yra 5,5 a sala. Ties užtvanka šiaurėje išteka 2 kanalai į žemiau telkšančius žuvininkystės ūkio tvenkinius. Altitudė 71,5 m. Krantai žemi, vietomis apaugę krūmokšniais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Šalia užtvankos įsikūręs Mikalinės kaimas ir eina kelias  **189**  Prienai–Skriaudžiai . Vakariniame krante yra Rūdos kaimas, į pietus – Šilavoto gyvenvietė.

Tvenkinys įrengtas 1972 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Blinstrubiškių I tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Raseinių rajonas) |
| Plotas | 0,047 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,14 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Alsa |
| Išteka | Alsa |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Blinstrubiškių I tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°23′3″ š. pl. 22°55′4″ r. ilg.﻿ / ﻿55.38417°š. pl. 22.91778°r. ilg.﻿ / 55.38417; 22.91778Koordinatės: 55°23′3″ š. pl. 22°55′4″ r. ilg.﻿ / ﻿55.38417°š. pl. 22.91778°r. ilg.﻿ / 55.38417; 22.91778 |

**Blinstrubiškių I tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Raseinių rajone, 2,5 km į pietryčius nuo Viduklės. Sudarytas užtvenkus Alsos upę (Šešuvio intakas) 11,4 km į nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,42 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 78,7 m. Krantai aukštoki, vietomis apaugę krūmynais. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augmenija, vanduo beveik visiškai išleistas. Priešsroviui iškart telkšo Blinstrubiškių II tvenkinys, pasroviui už automagistralės  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda  telkšo Vėjukų tvenkinys. Aplinkui plyti dirbami laukai.

Tvenkinys įrengtas 1964 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Blinstrubiškių II tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Raseinių rajonas) |
| Plotas | 0,051 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,19 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Alsa |
| Išteka | Alsa |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Blinstrubiškių II tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°23′15″ š. pl. 22°55′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.38750°š. pl. 22.92083°r. ilg.﻿ / 55.38750; 22.92083Koordinatės: 55°23′15″ š. pl. 22°55′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.38750°š. pl. 22.92083°r. ilg.﻿ / 55.38750; 22.92083 |

**Blinstrubiškių II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Raseinių rajone, 2,5 km į pietryčius nuo Viduklės. Sudarytas užtvenkus Alsos upę (Šešuvies intakas) 11,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,39 km, plotis – iki 0,17 km. Altitudė 81,2 m. Krantai neaukšti, apaugę medžiais ir krūmynais. Tvenkinys labai užžėlęs vandens augalais, vanduo beveik visiškai išleistas. Aplinkui daugiausia plyti dirbami laukai. Priešsroviui iškart telkšo Blinstrubiškių III tvenkinys, pasroviui iškart – Blinstrubiškių I tvenkinys. Į rytus įsikūręs Blinstrubiškių kaimas.

Tvenkinys įrengtas 1964 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Netičkampio tvenkinys |
| --- |
| Netičkampio tvenkinio šiaurinis krantasNetičkampio tvenkinio šiaurinis krantasNetičkampio tvenkinio šiaurinis krantas |
| Vieta | Netičkampis, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,12 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,6 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,0 m |
| Didžiausias gylis | 3,0 m |
| Tūris | 0,00016  km³ |
| Įteka | Dovinė, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Dovinė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Netičkampio tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°29′13″ š. pl. 23°22′49″ r. ilg.﻿ / ﻿54.48694°š. pl. 23.38028°r. ilg.﻿ / 54.48694; 23.38028Koordinatės: 54°29′13″ š. pl. 23°22′49″ r. ilg.﻿ / ﻿54.48694°š. pl. 23.38028°r. ilg.﻿ / 54.48694; 23.38028 |

**Netičkampio tvenkinys** – tvenkinys, plytintis Marijampolės savivaldybėje, Liudvinavo seniūnijoje, į pietus nuo Netičkampio, į rytų pusę nuo kelio  **182**  Marijampolė–Liudvinavas–Krosna . Priklauso Šešupės baseinui. Susidaręs Dovinės upės vagoje pastačius Netičkampio hidroelektrinės užtvanką (užtvanka įrengta 1951 m. 240 kW galios hidroelektrinė pastatyta 1953 m.). Atstumas nuo žiočių 0,76 km. Jo hidrologinis nr. 15050101.

Vandens telkinys užima 12 ha plotą, nuo užtvankos į aukštupio pusę yra ištįsęs pietryčių kryptimi. Ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus 2,5 km, plotis iki 0,1 km. Altitudė 76 m. Krantai neaukšti, daug kur apaugę medžiais. Kranto linija raizgyta, iš kairės šliejasi Liudvinavo sodų bendrijos sklypai, iš dešinės – atviri žemdirbystės laukai. Tvenkinio pietrytinė dalis labai užžėlusi vandens augalais, vietomis virtusi pelke. Ties užtvanka ribojasi su Dovinės vingio parku.

Užtvankos keteros ilgis 45 m, plotis 3 m, aukštis virš jūros lygio 76,9 m. Pralaida slenkstinė, jos debitas 69,3 m³/s.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
2. ↑  LR tvenkinių klasifikatorius Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Netičkampio tvenkinys *Gamtos kataloge*
* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
| Klausučių tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Vilkaviškio rajonas, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,03 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,56 km |
| Kilmė | Dirbtinis |
| Įteka | Šeimena |
| Išteka | Šeimena |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Klausučių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°42′18″ š. pl. 22°57′48″ r. ilg.﻿ / ﻿54.70500°š. pl. 22.96333°r. ilg.﻿ / 54.70500; 22.96333Koordinatės: 54°42′18″ š. pl. 22°57′48″ r. ilg.﻿ / ﻿54.70500°š. pl. 22.96333°r. ilg.﻿ / 54.70500; 22.96333 |

**Klausučių tvenkinys** – dirbtinis vandens telkinys Vilkaviškio rajone, Marijampolės apskrityje. Tvenkinys susidarė patvenkus Šeimeną, prie Klausučių, 22,2 km nuo Šeimenos žiočių (įteka į Širvintą). Užtvankos plotas – 3,0 ha.Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,7 km, plotis – iki 0,08 km. Altitudė 42,7 m. Krantai neaukšti. Vakarinis ir pietinis krantai apaugę medžiais. Tvenkinį skersai kerta kelias Nr.5155 (Privažiuojamasis kelias prie Klausučių nuo kelio Vilkaviškis – Kudirkos Naumiestis – Šakiai).

2013 m. atlikti tvenkinio valymo ir pakrančių sutvarkymo darbai, pietinėje pakrantėje įrengta poilsio zona.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
2. ↑  DĖL VALSTYBINĖS REIKŠMĖS VIDAUS VANDENS TELKINIŲ SĄRAŠO IR JŲ PLOTŲ PATVIRTINIMO Archyvuota kopija 2014-04-13 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 54°04′20″š. pl. 24°00′51″r. ilg.﻿ / ﻿54.0722°š. pl. 24.0142°r. ilg.﻿ / 54.0722; 24.0142



| Pamelnyčys |
| --- |
| Pamelnyčio ežeras ir Gailiūnų k. sodyba žvelgiant nuo šiaurinio krantoPamelnyčio ežeras ir Gailiūnų k. sodyba žvelgiant nuo šiaurinio krantoPamelnyčio ežeras ir Gailiūnų k. sodyba žvelgiant nuo šiaurinio kranto |
| Vieta | Druskininkų sav. Lietuva |
| Plotas | 0,013 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,41 km |
| Įteka | Kreisos upelis |
| Išteka | Kreisos upelis |

**Pamelnyčys** – ežeras pietų Lietuvoje, Druskininkų savivaldybėje, apie 10 km į rytus nuo Leipalingio, į šiaurę nuo Gailiūnų kaimo, Varėnos rajono paribyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus – 0,14 km, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 91,3 m. Pietinis krantas aukštas, kiti žemi. Šiaurinis krantas apaugęs medžiais ir krūmynais. Aplinkui plyti pievos ir auga miškeliai. Iš šiaurės vakarų į rytus per ežerą prateka Kreisos upelis (Nemuno intakas).

Ežero pakrantėse užfiksuotos plačialapės gegūnės.

Vandenvardis reiškia 'vieta prie melnyčios' (t. y. malūno).

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Henrikas Gudavičius. Laiškai iš kaimo. Lyja kasdien, kai žydi liepos, *bernardinai.lt*
| Arvydų tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilniaus rajonas) |
| Plotas | 0,247 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,85 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Arvydų tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°48′52″ š. pl. 25°32′44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.81444°š. pl. 25.54556°r. ilg.﻿ / 54.81444; 25.54556Koordinatės: 54°48′52″ š. pl. 25°32′44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.81444°š. pl. 25.54556°r. ilg.﻿ / 54.81444; 25.54556 |

**Arvydų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilniaus rajone, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Bezdonių. Sudarytas užtvenkus bevardį upelį (Trinkulio intakas, Bezdonės baseinas) 1,1 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 0,73 km, plotis – iki 0,62 km. Altitudė 137,9 m. Krantai žemi, plačiai užpelkėję. Į tvenkinį iš aplink esančios pelkės suteka 9 kanalai. Tvenkinį supa Bezdonių miškas. Atokiau į šiaurės rytus įsikūrusi Arvydų gyvenvietė. Šiaurine pakrante nutiestas kelias  **5227**  Bezdonys–Arvydai–Pušinė .

Šaltiniai
---------

1. ↑
*Kitos reikšmės – Samavas.*

| Samavas |
| --- |
| Samavas nuo pietinio krantoSamavas nuo pietinio krantoSamavas nuo pietinio kranto |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 5,488 km² |
| Kranto linijos ilgis | 21,83 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 5,9 m |
| Didžiausias gylis | 12,7 m |
| Įteka | Apiričio upelis, Vaisinė, Ilžikio upelis, 3 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Samava |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Samavas

  |
| **Koordinatės** |  55°38′38″ š. pl. 26°12′43″ r. ilg.﻿ / ﻿55.64389°š. pl. 26.21194°r. ilg.﻿ / 55.64389; 26.21194Koordinatės: 55°38′38″ š. pl. 26°12′43″ r. ilg.﻿ / ﻿55.64389°š. pl. 26.21194°r. ilg.﻿ / 55.64389; 26.21194 |

**Samavas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 8 km į pietus nuo Zarasų, 8 km į rytus nuo Degučių.

Ežero plotas 5,488 km². Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 5,5 km, didžiausias plotis 2,2 km. Altitudė 149,6 m. Didžiausias gylis 12,7 m. Kranto linija labai vingiuota, gausu įlankų, iškyšulių, jos ilgis – 21,8 km. Pietrytinė įlanka dar vadinama Ilgiu arba Bevardžiu. Ežero pietiniai ir vakariniai krantai aukšti, apaugę mišku, rytuose ir vakaruose – vietomis žemi, supelkėję. Ežerą supa Gražutės ir Tumiškės miškai, šiaurės rytuose prieina laukai. Samave yra 6 salos, kurių bendras plotas – 2,1 ha (1,21 ha, 0,44 ha, 0,18 ha, 0,16 ha, 0,09 ha, ir 0,02 ha). Atabradas platus, dengiamas smėlio, vietomis apaugęs nendrėmis, dugną dengia dumblas.

Į Samavą iš Apiričio ežero šiaurėje įteka Apiričio upelis, iš Vaisinio ežero rytuose įteka Vaisinė, pietryčiuose – upelis iš Juodbrasčio ežero, vakaruose iš Ilžikio ežero įteka Ilžikio upelis. Pietvakariuose į Ūparto ežerą išteka Samava (Šventosios baseinas).

Samave sugaunamos 9 rūšių žuvys: kuojos, raudės, plakiai, karšiai, lynai, unguriai, vėgėlės, ešeriai, lydekos.

Ežeras patenka į Gražutės regioninį parką, Gražutės kraštovaizdžio draustinį. Pakrantėse įsikūrę kaimai: Tumiškė, Pameldynė, Šarkiškės, Pajuodalankės, Samavai, Pagraužė.

Ežerėvardis *Samãvas* neaiškios kilmės, galimai susijęs su žodžiu *samėti* („samanoti").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Samavas (Zarasų r.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 619
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 289–290
| Mūrinės Vokės tvenkinys |
| --- |
| Tvenkinys nuo užtvankos pusėsTvenkinys nuo užtvankos pusėsTvenkinys nuo užtvankos pusės |
| Vieta | Mūrinė Vokė, Panerių sen. Vilnius, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,106 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,21 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,6 m |
| Didžiausias gylis | 2,8 m |
| Tūris | 0,000189 km³ |
| Įteka | Vokė, bevardis upelis |
| Išteka | Vokė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Mūrinės Vokės tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°38′50″ š. pl. 25°7′10″ r. ilg.﻿ / ﻿54.64722°š. pl. 25.11944°r. ilg.﻿ / 54.64722; 25.11944Koordinatės: 54°38′50″ š. pl. 25°7′10″ r. ilg.﻿ / ﻿54.64722°š. pl. 25.11944°r. ilg.﻿ / 54.64722; 25.11944 |

**Mūrinės Vokės tvenkinys** – tvenkinys vakarinėje Vilniaus miesto dalyje, Mūrinėje Vokėje, susidaręs pastačius užtvanką per Vokės upę.

Tvenkinys yra Neries mažųjų intakų (su Nerimi) baseine, 9,7 km atstumu nuo Vokės žiočių, jo hidrologinis nr. 12050200. Tvenkinio plotas – 10,6 ha. Tvenkinys yra saugomų ir globojamų žuvų migracijos kelyje, Vokės upė žemiau tvenkinio patenka į Vokės hidrografinį draustinį. Ilgis iš pietų į šiaurę – 0,86 km, plotis iki 0,19 km. Altitudė 113,8 m. Krantai vietomis aukštoki, beveik ištisai apaugę medžiais ir krūmais. Rytinėje pakrantėje auga miškelis. Aplinkui plyti pievos ir krūmynai. Tvenkinio užtvanka eina kelias  **4727**  Trakai–Lentvaris–Mūrinė Vokė .

Elektrinės pastatas iki perstatymo
Užtvanka 2015 m.

Užtvanka
--------

Užtvanka su malūnu Mūrinėje Vokėje pastatyta XIX a. Malūnas 1887 m. rekonstruotas į popieriaus fabriką. Mūrinės Vokės fabrikas veikė iki 1964 m. Išlikę hidrotechnikos statiniai įrašyti į LR nekilnojamų kultūros vertybių registrą (unik. kodas: 27469).

2010 m. buvo statoma 300 kW galios mažoji hidroelektrinė, elektros energijos gamybai panaudojant Vokės upės tranzitinį nuotėkį. Įrengus papildomą 200 kW turbiną ir užbaigus hidroelektrinės modernizavimą bus sudarytos sąlygos įrengti žuvitakį vertingų lašišinių žuvų migracijai ir nerštui tvenkinio aukštutinėje dalyje bei Vokės upės aukštupyje.

Užtvankos ilgis 180 m, plotis 7,3 m. Skaičiuotinis debitas 92,5 m³/s.

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR tvenkinių klasifikatorius Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Kultūros vertybių registras

Nuorodos
--------

* Mūrinės Vokės tvenkinys *Gamtos kataloge*
* Užtvanka Mūrinėje Vokėje
* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
Trimatė Dekarto koordinačių sistema, kurios x ašis yra nukreipta į stebėtoją.
**Trimatė erdvė** (**3D**) – erdvė, sudaryta iš trijų matmenų (dimensijų). Objektas arba matematinė figūra trimatėje erdvėje turi tris matmenis – ilgį (arba gylį), plotį ir aukštį.

Pirmieji matematikų nagrinėti erdvės pavyzdžiai buvo dvimatė (plokštuma) ir trimatė erdvė, kadangi ji išreiškia realiosios erdvės abstraktųjį vaizdą.

Matematikoje
------------

Matematikoje, analitinėje geometrijoje kiekvienas trimatės erdvės taškas apibūdinamas trimis koordinatėmis.

Trimatėje Euklidinėje erdvėje dažniausiai naudojamos Dekarto koordinatės. Yra pateikiamos trys koordinačių ašys, kurių kiekviena yra statmena kitoms dviem taške, kuriame jos susikerta. Paprastai žymimos *x*, *y* ir *z*. Lyginant su koordinačių ašimis, kiekvieno taško padėtis trimatėje erdvėje yra apibrėžta trimis realiais skaičiais, kur kiekvienas skaičius nurodo taško atstumą nuo pradžios taško, išmatuotą išilgai duotosios ašies, kuris yra lygus atstumui nuo plokštumos taško, kurį apibrėžia kitos dvi ašys.

Kitos trimatėje Euklido erdvėje dažniausiai naudojamos koordinačių sistemos yra polinės ir sferinės.

Fizikoje
--------

Fizikoje yra priimta, jog visata yra trimatė erdvė (nors yra įvairių teorijų apie didesnius visatos matmenis). Trys matmenys dažnai vadinami ilgiu, pločiu ir gyliu.

Fizikoje trimatė erdvė yra įtraukta į 4 matmenų erdvėlaikį, vadinamą Minkovskio erdve (žr. specialioji reliatyvumo teorija). Erdvėlaikio idėja yra ta, kad laikas yra statmenas kiekvienam iš trijų erdvinių matmenų.

Galerija
--------

* Dvimatis kubo, kuris realybėje yra trimatis objektas, vaizdas.Dvimatis kubo, kuris realybėje yra trimatis objektas, vaizdas.
* 3D akiniai.3D akiniai.
* Dvimatis trimatės šachmatų lentos vaizdas, kuris realybėje yra trimatis objektas.Dvimatis trimatės šachmatų lentos vaizdas, kuris realybėje yra trimatis objektas.
* Vikipedijos logotipo 3D modelis.Vikipedijos logotipo 3D modelis.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Holografija
* Perspektyva
* Dešiniosios rankos taisyklė
* 3D spausdinimas


1. ↑  erdvė. Visuotinė lietuvių enciklopedija (tikrinta 2024-02-04).
Karolis V Miulberge
**Šmalkaldų karas** (vok. *Schmalkaldischer Krieg*) − 1546−1548 m. vykęs Šv. Romos imperijos imperatoriaus Karolio V karas prieš vokiečių protestantų kunigaikščių **Šmalkaldeno lygą** (*Schmalkaldischer Bund*), pavadintą pagal nedidelį Tiuringijos miestelį Šmalkaldeną.

Šmalkaldų lyga
--------------

1531 m. vasario 27 d. protestantų imperijos luomai į Confessio Augustana atmetimą Augsburgo reichstage reagavo 1531 m. vasario 27 d. įkurdami Šmalkaldų lygą. Ši buvo nukreipta prieš gresiantį Habsburgų susidorojimą su protestantais ir turėjo savo kariuomenę bei iždą.

Lygai priklausė liuteronybę priėmę vokiečių kunigaikščiai (kurfiurstas Johanas Frydrichas Saksonietis (*Johann Friedrich von Sachsen*), landgrafas *Filipas Hesenietis* (*Philipp I. von Hessen*), hercogai *Ulrichas Viurtembergietis* (*Ulrich von Württemberg*) ir *Moricas Saksonietis* (*Moritz von Sachsen*), kiti kunigaikščiai) ir miestai (Brėmenas , Magdeburgas, Strasbūras, Ulmas ir kiti).

Per vykusį Šmalkaldų karą lyga pralaimėjo Karoliui V ir suiro.

Šmalkaldų karo eiga
-------------------

Karą pradėjo imperatorius Karolis V, norėdamas atkurti Vokietijoje katalikybę. Jo jėgos buvo pranašesnės, be to, jis gavo pastiprinimų iš Nyderlandų ir popiežiaus.

1574 m. balandžio 24 d. netoli Miulbergo (*Mühlberg*) (Saksonija) protestantų kariuomenė buvo sutriuškinta.

Šmalkaldų karas baigėsi 1548 m. Augsburgo religiniu kompromisu, vadinamuoju *Augsburgo interimu* (*Augsburger Interim*) − siekiant išvengti protestantų atskilimo nuo katalikų bažnyčios, buvo legalizuotos kai kurios jų įvykdytos religinės reformos.

Šias kompromisines nuolaidas protestantams panaikino 1552 m. Pasau sutartis (*Passauer Vertrag*) ir 1555 m. Augsburgo religinė taika (*Augsburger Religionsfrieden*).

Nuorodos
--------

* Šmalkaldų karas Archyvuota kopija 2014-12-21 iš Wayback Machine projekto. **(**vok.**)**
* Šmalkaldų karas **(**angl.**)**
Koordinatės: 55°36′58″ š. pl. 26°23′33″ r. ilg.﻿ / ﻿55.61611°š. pl. 26.39250°r. ilg.﻿ / 55.61611; 26.39250


| Smalvas |
| --- |
| Vaizdas iš poilsio bazės „Smalvas"Vaizdas iš poilsio bazės „Smalvas"Vaizdas iš poilsio bazės „Smalvas" |
| Vieta | Zarasų raj. Lietuva |
| Plotas | 3,39 km² |
| Kranto linijos ilgis | 17,65 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 8,2 m |
| Įteka | Dulvas, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Smalva |

**Smalvas** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Zarasų rajone, apie 2 km į pietryčius nuo Smalvų, 1,5 km į šiaurės vakarus nuo Visagino, Gražutės regioniniame parke, Smalvo–Smalvykščio kraštovaizdžio draustinyje (įkurtas 1960 m. kartu su Smalvykščio ežeru).

Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 4,9 km, plotis – iki 1,63 km. Altitudė 145,5 m. Ežero krantai šiaurėje aukšti, statūs, pietų pusėje − dažniausiai žemi ir pelkėti. Smalvo plotas 3,39 km², giliausia vieta pačiame telkinio viduryje − 26,9 m, vidutinis gylis − 8,2 m, vingiuotas, daug įlankų, pusiasalių ir kyšulių turinčios kranto linijos ilgis − 17,65 km. Viduryje yra 0,24 ha ploto sala. Dubuo gan sudėtingas, ežero pietų pusė platesnė už šiaurinę, jo dubuo sudėtingas, išraižytas daubų ir iškilimų. Vyrauja priesmėliai, vakarinėje dalyje − krūmokšniais ir medžiais apaugę durpynai, įlankose gausu viksvų bei ajerų, tačiau apskritai vandens augalų nedaug, atabraduose vyrauja smėlis ir durpės. Dugną dengia dumblingas sapropelis. Ežerą supa Pasmalvės, Karačiūnos, Salų, Trako miškai. Vakarinėje pakrantėje plyti 328 ha dydžio Smalvykščio pelkė.

Į Smalvą iš Smalvykščio atiteka Dulvas, suteka upokšniai iš Laukeso, Beržinio, Dumblio, Žiežulinio ežerų. Šiaurėje į Drūkšių ežerą išsrūva Smalva.

Ežere pagaunama kuojų, lydekų, stintų, lynų, ešerių, karšių, aukšlių, pūgžlių, karosų, raudžių, plakių, meknių, sterkų, šamų, vėgėlių, kirtiklių.

Dėl pelkėtų pakrančių Smalvo apyežerė iš esmės negyvenama (tik maži Dumblynės ir Pasmalvių kaimai). Veikia kaimo turizmo sodyba.

Ežero pavadinimas kildinamas nuo žodžio *smala* („derva, degutas, sakai").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Smalvas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 46
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 308
**„Çorum"**|  |
| **Pavadinimas** | Çorum |
| **Įkurtas** | 1997 m. Çorum Belediyespor  **2018 m.** |
| **Stadionas** | „Çorum Şehir" stadionas, Čorumas |
| **Talpa** | 15 000 |
| **Vadovas** | Turkija |
| **Vyr. treneris** | Turkija |
| **Lyga** | TFF 1. Lig (II) |
| **2022–2023** | Didėjimas 1 vieta, TFF 2. Lig baltoji grupė |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 




**Apranga  namie**
 | 




**Apranga  svečiuose**
 | 




**Trečioji  apranga**
 |

 |

**Čorumo „Çorum"** – Turkijos futbolo klubas iš Čorumo. Pilnu pavadinimu žinomas kaip **Çorum Futbol Kulübü Anonim Şirketi**.

Istorija
--------

Klubo ištakos siekia 1997 m. Kitados vadinosi **Çorum Belediyespor**. Rungtyniavo žemesniuose divizionuose. 

Atkurtas 2018 m. ir vadinosi **Yeni Çorumspor**, o netrukus dar kartą pakito pavadinimas ir tapo **Çorum FK** („Čorumo" futbolo klubu).

2022–2023 m. tapo Antros lygos nugalėtojais Baltojoje grupėje. Po sezono perkelti į aukštesnį divizioną.

Stadionas
---------

„Šechiro" stadionas turk. *Çorum Şehir*), talpinantis 15 tūkst. žiūrovus.

Pasiekimai
----------

TFF 2. Lig
Nugalėtojai: 2022–2023 m. (baltojoje grupėje)

|  |
| --- |
|  **Šią straipsnio dalį reikėtų išplėsti.** |

Sezonai
-------

### Pastarieji sezonai

| Sezonas | Lygmuo | Lyga | Užimta vieta | Nuoroda | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nuo 2021–2022 m.** |
|
| **2022–2023** | **3.** | **Antra lyga (Beyaz)** | **1.** |  | **Baltoji grupė** |
|

Išnašos
-------

1. ↑  2022–2023 m. sezonas pagal Soccerway
2. ↑  „Šechiro" stadionas
3. ↑  2022/23 m. sezono turnyrinė padėtis

Nuorodos
--------

* [ Oficiali klubo svetainė]
* Facebook paskyra
* SOCCERWAY
* SOFASCORE
* Transfermarkt
* Çorum FK TFF.org
* Globalsportsarchive