recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Aldona Svirbutavičiūtė** |
| --- |
| Gimė | 1953 m. sausio 10 d.Ariogala, Raseinių rajonas |
| Mirė | 2013 m. sausio 23 d. (60 metų)Vilnius |
|  |
| Veikla | žurnalistė, redaktorė |
|  |
| Alma mater | 1973 m. Vilniaus universitetas |

**Aldona Svirbutavičiūtė-Nekrošienė** (1953 m. sausio 10 d. Ariogaloje, Raseinių rajonas – 2013 m. sausio 23 d. Vilniuje) – Lietuvos žurnalistė, redaktorė.

Biografija
----------

1973 m. Vilniaus universiteto Istorijos fakultete įgijo žurnalistikos specialybę. Nuo 1973 m. Jonavos rajono laikraščio „Jonavos balsas" bei Kauno rajono laikraščio „Komunizmo vėliava" korespondentė. 1983–1986 m. Jurbarko rajono laikraščio „Šviesa" redaktorė. 1986–1990 m. laikraščio „Komjaunimo tiesa", 1990–1992 m. dienraščio „Lietuvos rytas", 1992–1996 m. dienraščių „Tiesa" ir „Diena" specialioji korespondentė. 1996–1997 m. žurnalo „Esu" darbuotoja. 1997–2007 m. dienraščio „Lietuvos žinios" korespondentė. 2007–2013 m. „Ūkininko patarėjo" Vilniaus regiono korespondentė.

Lietuvos žurnalistų sąjungos ir Nacionalinės žurnalistų kūrėjų asociacijos narė.

Palaidota Ukmergės rajono Pašilės kapinėse.

Bibliografija
-------------

* Iš kur atėjome: straipsnių rinkinys (sudarė). – Kaunas: Šviesa, 1988. – 96 p.: iliustr. – ISBN 5-430-00563-0

Įvertinimas
-----------

* 2004 m. Vinco Kudirkos premija
* LŽS medalis „Už nuopelnus žurnalistikai"

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 481 psl.
2. ↑  Kas yra kas. Lietuvos moterys. – Kaunas: Neolitas, 2007. – 442 p.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Smerdai** (rus. *смерды*) – XI - XIV a. Kijevo Rusijos ir kitų rusų kunigaikštysčių gyventojų sluoksnis, valstiečiai, nepriklausę bendruomenėms ir priklausę tiesiogiai nuo kunigaikščio. Novgorodo respublikoje smerdai priklausė nuo valstybės. Vėliau *smerdais* vadino visus valstiečius, žemiausią socialinį sluoksnį.

Smerdai turėjo nuosavos žemės, kurioje ir ūkininkavo. Jie turėjo mokėti kunigaikščiui mokesčius ir atidirbti natūrines prievoles. Kunigaikštis galėjo dovanoti smerdus bažnyčiai, perkeldinti juos. Smerdų gyvenvietės vadinosi *selo* (*село*), o ne *ves* (*весь*), kaip vadinosi bendruomeninių valstiečių kaimai.
  
Smerdams buvo privaloma ir karinė prievolė. Pagal įvairius šaltinius - dalyvavimas karo veiksmuose pėstininku, arklių tiekimas raiteliams, o kartais ir dalyvavimas raitu kariu.

Teisiškai smerdai neturėjo visų teisių. Už smerdo nužudymą bausdavo tokia pačia bauda kaip ir už cholopo nužudymą. Nužudytojo turtą paveldėdavo kunigaikštis. Teisynas *Rusų tiesa* (*Русская правда*) draudė kankinti smerdus teismo tardymų metu be kunigaikščio sutikimo.

Žodis *susmerdinti* (*осмердить*) reiškė 'užgrobtus kaimyninių kunigaikšysčių gyventojus paversti smerdais'.
  
XV a. smerdai tapo valstiečiais. XVI-XVII a. žodis *smerdas* ėmė reikšti 'tarnaujantis žmogus', jį oficialiuose raštuose naudojo carui rašantys, jį caras naudojo kreipdamasis į gyventojus. Dar vėliau *smerdas* tapo paniekinamu valstiečio baudžiauninko pavadinimu (kurį naudodavo dvarininkai, valdžios atstovai), reiškė 'prasčiokas, netituluotas žmogus'.
**Aldona Vaicekauskienė** (g. 1952 m. gegužės 22 d. šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijos Seinų apskrities Punsko valsčiaus Vaitakiemio kaime) – mokytoja ir etnografė, Lenkijos lietuvių visuomenės veikėja.

Biografija
----------

Augo Bronės ir Jono Aleksų penkių vaikų šeimoje. Mokėsi Vaitakiemio pagrindinėje mokykloje ir Punsko bendrojo lavinimo licėjuje. Studijavo Varšuvos universiteto Balstogės filiale, o po trejų metų – Opolės pedagoginiame institute techninio lavinimo specialybę. Nuo 1976 m. dirbo Punsko žemdirbystės pagrindų mokykloje ir Punsko bendrojo lavinimo licėjuje.

Pastarojoje mokykloje įkūrė ir vedė etnografinį būrelį, su kuriuo pastatė keletą vaidinimų. 1986–aisiais būrelis pakrikštytas „Kanapiniu", vėliau pervadintas „Šalcinėliu". Daug prisidėjo prie Punsko kultūros namų rengiamų koncertų, švenčių, vaidinimų. 1989 m. Aldonos Vaicekauskienės iniciatyva susikūrė ansamblis „Gimtinė". 1990 m. Torunės universitete baigė podiplomines studijas ir parašė darbą "Seinijos krašto liaudies rateliai ir šokiai". 1992 metais įkūrė vaikų folkloro grupę „Gimtinės aidas". Apie 10 metų priklausė Lenkijos etnochoreografų draugijai. Šiuo metu globoja Punsko-Seinų krašto etnografinį ansamblį „Gimtinė", folklorinį ansamblį „Alna", vaikų folkloro grupę „Šalcinukas".

1997 metais įkūrė ir vadovauja Lenkijos lietuvių etninės kultūros draugijai, kuri, be vietinių folklorinių ansamblių globos, Punsko „Senojoje klebonijoje" rengia liaudiškos materialinės kultūros parodas, organizuoja etnografines ekspedicijas, mokslines konferencijas ir kt. renginius.

Bibliografija
-------------

* Punsko, Seinų krašto vestuvinės dainos (Sudarė ir parengė Asta Veverskytė ir Aldona Vaicekauskienė), Aušra, Punskas, 1994;
* Aldona Vaicekauskienė, Punsko ir Seinų krašto vestuviniai papročiai, Aušra, Punskas, 1994;
* Aldona Vaicekauskienė, Tradiciniai audiniai. Tkaniny tradycyjne. (Katalogas), Aušra, Punskas, 1997;
* Aldona Vaicekauskienė, Tradicinės kultūros pėdsakais. „Žalioji rūta". Sladami kultury tradycyjnej. „Zielona ruta", Aušra, Punskas, 2002;
* A. Vaicekauskienė, N. Sidarienė, R. Vitkauskas (sud.), Žolinė Punske. Zielna w Puńsku, Aušra, Punskas, 2004;
* A. Vaicekauskienė su N. Sidariene, Velykų papročiai ir tradicijos, Aušra, Punskas, 2005.

Garsajuostės
------------

* Punsko etnografinis ansamblis „Gimtinė", vadovė Aldona Vaicekauskienė, Baltstogės radijo studija, 1998.

Nuorodos
========

* Biografija Archyvuota kopija 2008-03-27 iš Wayback Machine projekto.
* Autobiografija Archyvuota kopija 2008-03-29 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Tarja Turunen |
|  
Tarja Turunen 2009 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Tarja Soile Susanna Turunen |
| Gimė | 1977 m. rugpjūčio 17 d. (45 metai) |
| Kilmė |  Suomija, Kitė |
| Žanrai | simfoninis metalas, klasikinė muzika |
| Kūrinių kalbos | anglų, suomių |
| Veikla | vokalistė, dainų autorė |
| Instrumentai | vokalas (sopranas), pianinas, fleita, būgnai |
| Aktyvumo metai | 1996- |
| Įrašų kompanija | Universal |
| Susijusi veikla | Nightwish, Beto Vázquez Infinity |
| Svetainė | www.tarjaturunen.com |

**Tarja Turunen** (g. 1977 m. rugpjūčio 17 d.) – Suomijos dainininkė, išgarsėjusi kaip simfoninio metalo grupės Nightwish vokalistė, dabar vystanti solinę karjerą.

Tarja gimė Kitė miestelyje Suomijoje. Muzikos pradėjo mokytis būdama 6-erių metų. Sulaukusi 18-os persikėlė į Kuopijo miestą, kur studijavo Sibelijaus muzikos akademijoje. 1996 m. Tarjos klasės draugas Tuomas Holopainen pasiūlė jai prisidėti prie jo kuriamos Nightwish grupės. Tais pačiais metais Tarja dalyvavo Savolinos operos festivalyje. 1999 m. atliko operines arijas Suomijos nacionalinėje operoje. Nightwish grupei susilaukus didelio populiarumo Tarja Turunen dalyvavo turuose po pasaulį. 2003 m. vokalistė dalyvavo audiencijoje pas Suomijos prezidentę Tarja Halonen. 2005 m. spalio 21 d. Tarja Turunen paliko grupę Nightwish dėl tarpusavio konfliktų.

2006 m. dainininkė pradėjo solinę karjerą. Lapkritį išleido pirmąjį albumą *Henkäys Ikuisuudesta*, kurį sudarė kūriniai Kalėdų tematika. Kitas albumas *My Winter Storm* pasiekė topų viršūnes Suomijoje, Rusijoje, Čekijoje, Vengrijoje. 2008 m. dalyvavo Wave-Gotik-Treffen festivalyje Leipcige.

Diskografija
------------

### Albumai

* *Henkäys Ikuisuudesta* (2006 m.)
* *My Winter Storm* (2007 m.)
* *The Seer EP* (2008 m.)
* *My Winter Storm: Extended Edition* (2009 m.)
* *What Lies Beneath* (2010 m.)
* *Colours in the Dark* (2013 m.)

### Su Nightwish

* *Angels Fall First* (1997 m.)
* *Oceanborn* (1998 m.)
* *Wishmaster* (2000 m.)
* *From Wishes to Eternity* (2001 m.)
* *Over the Hills and Far Away* (2001 m.)
* *Century Child* (2002 m.)
* *Once* (2004 m.)
* *End of an Era* (2005 m.)

### Su Beto Vázquez Infinity

* *Beto Vázquez Infinity* (2001 m.)

Nuorodos
--------

* Tarja Turunen svetainėje Last.fm
Pranešėja Pecha Kucha renginyje
**Pecha Kucha** (ペチャクチャ), dažniausiai tariamas trimis skiemenimis *pečakuča*) yra specialus pristatymo formatas, kurio pagalba informacijos turinys yra greitai ir efektyviai pateikiamas auditorijai. Ši prezentavimo technika yra plačiai taikoma visuomeniniuose renginiuose. Naudojantis šiuo formatu, pranešėjas nekontroliuoja savo pristatymo skaidrių – jų privalo būti 20 ir jos automatiškai keičiasi kas 20 sekundžių, kas lemia aiškiai apibrėžtą vieno pristatymo trukmę – 6 minutės ir 40 sekundžių. 

Ši technika buvo išrasta 2003-aisiais Tokijaus architektų Astrid Klein bei Mark Dytham (KDa, Klein-Dytham Architecture), siekiant sudaryti sąlygas jauniems architektams ir dizaineriams susitikti, keistis kontaktais ir pristatinėti savo idėjas. Būtent šitoks pranešimo formatas pasirinktas buvo siekiant išlaikyti informaciją labai koncentruotą bei sukonkretintą, taip garantuojant auditorijos dėmesio išlaikymą, pranešėjų kiekio padidinimą. Pranešimo pavadinimas „Pecha Kucha" parinktas remiantis japonišku terminu, reiškiančiu patį šnekėjimo garsą (angl. „chit-chat", reiškiantis trumpą kalbą, o lietuvių kalboje tiksliausias vertimas būtų „šnipštelėjimas").

Klein ir Dytham pradėtas renginys, pavadintas **Pecha Kucha Night** (Pecha Kucha Naktis) išplito pasaulyje ir dabar yra periodiškai rengiamas jau 224-uose pasaulio miestuose.

Pecha Kucha Naktis
------------------

Per tipinę Pecha Kucha Naktį pasirodo nuo 8 iki 14 pranešėjų. Pranešėjai (kaip ir didžioji dalis klausytojų) dažniausiai yra iš dizaino, architektūros, fotografijos, meno ar kitų kūrybinių terpių, tačiau to nėra reikalaujama ir renginiuose pranešėjai taip pat būna ir iškademinio bei verslo pasaulio. Versle Pecha Kucha pristatymo formatas yra labai išpopuliarėjęs ir naudojamas vidinių organizacijos susitikimų metu, siekiant apriboti pranešimo trukmę, verčiant pranešėjus koncentruotis į detales, iki minimumo sumažinti pertaukimų skaičių bei visiškai atsikratyti įvairaus informacinio triukšmo.

Nuorodos
--------

* Projekto tinklalapis Archyvuota kopija 2009-07-24 iš Wayback Machine projekto.
* Pecha Kucha Naktis Vilniuje Archyvuota kopija 2012-09-22 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Tarkan |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Tarkan Tevetoğlu |
| Gimė | 1972 m. lapkričio 17 d. (50 metų) Alcėjus, Vakarų Vokietija |
| Kilmė | turkas |
| Žanrai | pop, folk pop, adult contemporary, pop rock, dance pop |
| Veikla | dainininkas ir dainų autorius, įrašų prodiuseris, atlikėjas |
| Aktyvumo metai | 1991–dabar |
| Įrašų kompanija | HITT Production, DMC |
| Susijusi veikla | Sezen Aksu, Ozan Çolakoğlu, Nazan Öncel, Wyclef Jean, Tiësto, Miri Ben-Ari |
| Svetainė | www.tarkan.com |

**Tarkan Tevetoğlu** (g. 1972 m. spalio 17 d.), geriau žinomas kaip **Tarkan**, yra turkų pop muzikos atlikėjas, pelnęs Pasaulio muzikos apdovanojimą. Tarkan gimė Vakarų Vokietijoje, tačiau užaugo Turkijoje. Žiniasklaida jį praminė popso karaliumi, o pasaulį jis užkariavo romantiškomis dainų temomis. Per savo karjerą jis pardavė apie 29 milijonus albumų ir singlų, keli iš jų tapo platininiais. 1997 metais jis įkūrė muzikos įrašų kompaniją „HITT", taip pat yra vienas iš nedaugelio atlikėjų, kurie sugebėjo išpopuliarėti nedainuodami angliškai. Verta paminėti, kad Tarkan yra žinomas ir dėl savo gyvų pasirodymų, o jo šlovė Turkijoje yra prilyginama Elvio Preslio pasisekimui Amerikoje 1957 metais. „Atlantic Records" įkūrėjas Ahmet Ertegün apibūdino Tarkan kaip vieną iš geriausių gyvai dainuojančių atlikėjų. Daina „Şımarık" padarė didelę įtaką visam pop muzikos žanrui, todėl kompanija „Rhapsody" įtraukė Tarkan į Europos pop muzikos istoriją.
| Tarimas |
| --- |
| Vaizdas nuo tilto į Tarimą Vaizdas nuo tilto į Tarimą |
| **Ilgis** | 2030 km |
| **Ištakos** | Karakorumas |
| **Žiotys** | Lop Nuras |
| **Šalys** | Kinija |
|  |
|  **Vikiteka** | Tarimas |

**Tarimas** (kin. 塔里木河, pinyin: *Dayan*, uig. Tarim Deryasi) – pagrindinė upė Kinijos Liaudies Respublikos Sindziango autonominiame regione.

Tarimo baseino žemėlapis
Pagrindine Tarimo ištaka laikoma Jarkando upė prasidedanti Karakorumo kalnuose. Tarimu vadinama nuo Jarkendo susiliejimo su Arksu ir Chotano upėmis. Teka į šiaurę, vėliau į rytus aplink Taklamakano dykumą. Vandeningiausias intakas – Aksu upė (70-80 % viso Tarimo vandens). Jarkando ir Chotano upės kartais sausuoju metų periodu išdžiūva visiškai. Vidurupyje ir žemupyje Тarimas dažnai keičia kryptį, išsišakoja į daugybę atšakų suformuodamas upelių ir ežerėlių labirintą išsidėsčiusį ~80 km pločio juostoje. Įteka į Lop Nuro ežerą. Ištekant iš kalnų srovė neša apie 29 km³ vandens per metus, žiotyse – nuo 4 iki 8 km³.

Šaltiniai
---------

* Большая советская энциклопедия[neveikianti nuoroda]

Vikižodynas
**Tariamas iš tamsos**|  |
| **Autorė** | Vanda Juknaitė |
| **Žanras** | interviu |
| **UDK:** | 316.346.32-053.6(047.53), 159.922.7(047.53) |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Tariamas iš tamsos |
| **Šalis** | Lietuva |
| **Kalba** | lietuvių |
| **Leidykla** | Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla |
| **Išleista** | 2007 m. |
| **Formatas** | kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 175 |
| **ISBN:** | 9986394953 |
| **ISBN-13:** | 978-9986-39-495-2 |
| **OCLC:** | 421522283 |

**Tariamas iš tamsos** – lietuvių rašytojos Vandos Juknaitės parengta pokalbių knyga, išleista 2007 m. Perleista 2012 m.

Knygoje kalbinami vaikai, turintys regėjimo, klausos ar intelektinę negalią, taip pat nusikaltę, neturintys stabilios šeimos. Čia atsiskleidžia vaikų gebėjimas samprotauti svarbiausiais būties klausimais: apie meilę, Dievą ir tikėjimą, žmogiškųjų ryšių būtinybę. Knygos kalba mažai redaguota.

Knyga išversta į hebrajų, lenkų, anglų ir vokiečių kalbas, įtraukta į vidurinės mokyklos privalomų skaitinių programą. 2012 m. knygos motyvais pastatytas filmas „Pokalbiai rimtomis temomis" (rež. Giedrė Beinoriūtė).

Tai antroji Vandos Juknaitės knyga apie dramatiško likimo vaikus.

Nuorodos
--------

* Knygos recenzija
* Interviu su Vanda Juknaite
* Apie filmą „Pokalbiai rimtomis temomis"
* Perleista Vandos Juknaitės knyga „Tariamas iš tamsos"
| Tarifaisp. *Tarifa* |
| --- |
|        |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

TarifaTarifa

36°00′0″ š. pl. 05°36′0″ v. ilg.﻿ / ﻿36.00000°š. pl. 5.60000°r. ilg.﻿ / 36.00000; 5.60000﻿ (Tarifa)Koordinatės: 36°00′0″ š. pl. 05°36′0″ v. ilg.﻿ / ﻿36.00000°š. pl. 5.60000°r. ilg.﻿ / 36.00000; 5.60000﻿ (Tarifa) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Ispanijos vėliava Ispanija |
| **Regionas** | Andalūzija Andalūzijos regionas |
| **Provincija** | Kadiso provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 18 169  |
| **Altitudė** | 0 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Tarifa |

**Tarifa** (isp. *Tarifa*) – miestas pačiuose Ispanijos pietuose, Andalūzijoje, Kadiso provincijoje. Turizmas (kurortas, driekiasi smėlio paplūdimiai), apylinkėse verčiamasi vynininkyste.

Istorija
--------

710 m. gyvenvietę užkariavo maurai. 1292 m. miestą užėmė Ispanijos karalius Sančas IV. 1296 m. dėl miesto kovojo ispanai ir maurai. 1340 m. buvo dar vienas maurų bandymas užimti miestą, bet ir vėl nesėkmingai.

Per Pirėnų karus ispanai kovojo su prancūzų armija. dėl miesto ir apylinkių vyko nuožmūs mūšiai.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Miesto svetainė
| Namnao nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Išdžiūvęs Heosajo krioklys. Išdžiūvęs Heosajo krioklys. |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Namnao nacionalinis parkas vietą.Namnao nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 16°44′17″ š. pl. 101°34′19″ r. ilg.﻿ / ﻿16.73806°š. pl. 101.57194°r. ilg.﻿ / 16.73806; 101.57194Koordinatės: 16°44′17″ š. pl. 101°34′19″ r. ilg.﻿ / ﻿16.73806°š. pl. 101.57194°r. ilg.﻿ / 16.73806; 101.57194 |
| **Plotas:** | 966,00 km² |
| **Įkurtas:** | 1972 |

**Namnao nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติน้ำหนาว) – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Fitsanuloko ir Čaijafumo provincijose. Parkas įkurtas 1972 m. gegužės 4 d.

Vieta
-----

Parkas užima 966,00 km², apima Khonsano (Khon San) Čaijafumo, bei Lomkao (Lom Kao), Lomsako (Lom Sak) ir Namnao (Nam Nao) Fitsanuloko apylinkes, 120 km į rytus nuo provincijos centro Fitsanuloko.

Bambukų miškas Namnao nacionaliniame parke.

Flora ir fauna
--------------

Namnao nacionaliniame parke vyrauja drėgni visžaliai, lapuočių, mišrūs miškai ir pievos.
Iš retų augalų parke sutinkama: stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*), *Afzelia xylocarpa*, tamsioji dalbergija (*Dalbergia oliveri*), rudoji šorėja, *shorea siamensis*, aukštasis sparnenis (*Dipterocarpus alatus*), kvapioji hopėja (*Hopea odorata*), bei įvairūs bambukai, žolės ir orchidėjos.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, Azijinis dramblys (*Elephas maximus*), gaūras, Indinis zambaras, Himalajinis lokys, Indokininis tigras, ožka (*Capricornis milneedwardsii*), Javinis elniukas, Malajinis lokys, dygliatriušis, laibaliemenės beždžionės, Bengalinė katė (*Prionailurus bengalensis*), bantengas ir kt. sutinkama daugiau nei 200 rūšių paukščių ir 340 rūšių drugelių.

Įžymiausios vietos
------------------

* Heosajo (Heo Sai), Saithongo (Sai Thong), Tatfranba (Tat Phranba) kriokliai.
* Fahongo (KPha Hong) ir Thamjanamnao (Tham Yai Nam Nao) urvai.

Išnašos
-------

1. ↑  Afzelia xylocarpa Archyvuota kopija 2010-05-06 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Shorea siamensis Archyvuota kopija 2014-01-11 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2015-07-23 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Tarinys** – pagrindinė sakinio dalis, pasakanti pagrindinį sakinio veiksmą, veikėjo būseną ar jo ypatybę. Jis atsako į klausimus:

* *ką veiksnys veikia (veikė, veikdavo…) ar neveikia (neveikė)?*
* *kas vyksta, darosi?*
* *kas pasakyta apie veiksnį (kas jis, koks jis)?*

Daugumoje atvejų tarinys yra reiškiamas veiksmažodžiu, tarkime, sakinyje „Kačiukas *užmigo*", tačiau kartais, ypač kai veiksmažodis nurodo veiksnio būseną ar ypatybę, naudojamos „**yra** + *vardažodis*" konstrukcijos („Kačiukas *yra rainas*" arba „*veiksmažodis* + *bendratis*" („Kačiukas *mėgsta lakti pieną*"). Šios konstrukcijos gali būti ir sujungtos: „Kačiukas *gali būti susirgęs*".

Tariniui pavaldžios sakinio dalys yra papildiniai ir aplinkybės. Kartu su veiksniu tarinys sudaro sakinio gramatinį centrą. Viename gramatiniame centre gali būti keli tariniai.

Tarinių rūšys
-------------

Pagal sudarymo būdus tariniai yra skirstomi į keturias rūšis.

* Grynasis tarinys
* Suvestinis tarinys
* Sudurtinis tarinys
* Mišrusis tarinys

Žymėjimas
---------

Paprastai tarinys žymimas dviem linijomis.
| Doiviangfa nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Doiviangfa nacionalinis parkas vietą.Doiviangfa nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 19°40′39″ š. pl. 99°11′55″ r. ilg.﻿ / ﻿19.67750°š. pl. 99.19861°r. ilg.﻿ / 19.67750; 99.19861Koordinatės: 19°40′39″ š. pl. 99°11′55″ r. ilg.﻿ / ﻿19.67750°š. pl. 99.19861°r. ilg.﻿ / 19.67750; 99.19861 |
| **Plotas:** | 583,00 km² |
| **Įkurtas:** | 1989 |

**Doiviangfa nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติดอยเวียงผา) – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Čiangmajaus provincijoje. Parkas įkurtas 1989 m. sausio 10 d.

Vieta
-----

Parkas užima 583,00 km² plotą ir apima Čaiprakano (Chai Prakan) ir Fango (Fang) apylinkėse Čiangmajaus provincijoje ir Maesuai (Mae Suai) apylinkėse Čiangrajaus provincijoje.

Flora ir fauna
--------------

Doiviangfa nacionaliniame parke vyrauja:

* Mišrus miškas;
* Lapuočių miškas;
* Visžalis miškas.

Iš retų augalų parke sutinkama: didysis tikmedis (Tectona grandis), aukštasis sparnenis (Dipterocarpus alatus), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), stambiavaisis koralmedis (Pterocarpus macrocarpus), vietnaminė pušis (Pinus merkusii) ir kt. Parke gyvena: Indijos muntjakas, šernas, ožka (Capricornis milneedwardsii), Birminis kiškis (Lepus peguensis), palminis musangas, dygliakiaulė, (Tupaia belangeri), makakos, dvispalvė ratufa (Ratufa bicolor), sutinkama daugiau paukščių: baltastrėnė šama (Copsychus malabaricus), volungė (Oriolus chinensis), bankivinė višta ir kt.

Įžymiausios vietos
------------------

* Huaisaikhao (Huai Sai Khao), Doiviangfa (Doi Wiang Pha) ir Maefangluango (Mae Fang Luang) kriokliai.

Išnašos
-------

1. ↑  Tupaia belangeri Archyvuota kopija 2010-06-14 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2009-03-26 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
| Namtokhlongkeo nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Namtokhlongkeo nacionalinis parkas vietą.Namtokhlongkeo nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 12°37′00″ š. pl. 102°34′00″ r. ilg.﻿ / ﻿12.61667°š. pl. 102.56667°r. ilg.﻿ / 12.61667; 102.56667Koordinatės: 12°37′00″ š. pl. 102°34′00″ r. ilg.﻿ / ﻿12.61667°š. pl. 102.56667°r. ilg.﻿ / 12.61667; 102.56667 |
| **Plotas:** | 200,00 km² |
| **Įkurtas:** | 2000 |

**Namtokhlongkeo nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติน้ำตกคลองแก้ว) – nacionalinis parkas rytų Tailande, Trato provincijoje. Parkas įkurtas 2000 m. spalio 30 d.

Vieta
-----

Parkas užima 200,00 km², apima Khaosamingo (Khao Saming) apylinkes, 50 km į šiaurę nuo provincijos centro Trato, Kambodžos pasienyje.

Flora ir fauna
--------------

Namtokhlongkeo nacionaliniame parke vyrauja drėgni atogrąžų miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: aukštoji hopėja (Hopea ferrea), Dipterocarpus dyeri, briaunotasis sparnūklis (Anisoptera costata) ir kt.

Parke gyvena: Indokininis tigras, Himalajinis lokys, Indinis zambaras, Indijos muntjakas, palminis musangas, Malajinė civeta, šernas, Javinis elniukas, laibaliemenės beždžionės, baltarankis gibonas, ausytasis skujuotis ir kt. sutinkama daug paukščių.

Įžymiausios vietos
------------------

* Khlongkeo (Khlong Kaeo), Salatdajo (Salat Dai) kriokliai.

Išnašos
-------

1. ↑  Dipterocarpus dyeri

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2010-01-26 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
| **Aleksandras Zavadskis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1899 m. gruodžio 20 d.Bendzinas |
| Mirė | 1964 m. rugpjūčio 7 d. (64 metai)Varšuva |
| Tautybė | lenkas |
|  |
| Veikla | Lenkijos politinis ir valstybės veikėjas |
| Pareigos | buvęs LLR Valstybės tarybos pirmininkas |

**Aleksandras Zavadskis** (lenk. *Aleksander Zawadzki*, 1899 m. gruodžio 20 d. Bendzine – 1964 m. rugpjūčio 7 d. Varšuvoje) – Lenkijos politinis ir valstybės veikėjas, 1952–1964 m. buvęs LLR Valstybės tarybos pirmininkas.

Biografija
----------

Pogrindiniame komunistiniame judėjime dalyvavo nuo 1922 m. keletą kartų už tai buvo areštuotas ir kalėjime praleido 11 metų.

Okupavus Lenkiją, gyveno Tarybų Sąjungoje, Antrojo pasaulinio karo metais čia organizavo „Lenkų patriotų sąjungą" bei Lenkijos liaudies kariuomenę. 1944 m. paskirtas visiškai Stalino kontroliuojamo Lenkų komunistų centrinio biuro TSRS vadovu. 1944–1945 m. buvo Lenkijos partizaninio judėjimo štabo viršininkas bei kariuomenės vado pavaduotojas politiniam darbui.

Po karo 1945–1948 m. buvo Vyriausybės įgaliotiniu Silezijoje, vėliau – Silezijos vaivadijos vaivada. 1948 m. gruodžio mėn. tapo LJDP CK Politinio biuro nariu bei CK sekretoriumi.

1949–1952 m. buvo LLR Ministrų tarybos pirmininko pavaduotojas, 1949–1950 m. – kartu ir Lenkijos profesinių sąjungų centrinės tarybos pirmininkas.

1952 m. lapkričio 20 d. išrinktas LLR Valstybės tarybos pirmininku (Valstybės taryba atliko kolektyvinio šalies prezidento funkcijas), 1956 m. – ir Visos Lenkijos nacionalinės vienybės fronto pirmininku. Šias pareigas užėmė iki mirties 1964 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑   (www.hrono.info)
2. ↑  [neveikianti nuoroda] (Didžiosios tarybinės enciklopedijos inf.)


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Boleslavas Bierutas** | **LLR Valstybės tarybos pirmininkas**1952 m. lapkričio 20 d. – 1964 m. rugpjūčio 7 d.   | Po to:**Edvardas Ochabas** |
| Namtokhuaijango nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Namtokhuaijango nacionalinis parkas vietą.Namtokhuaijango nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 11°37′00″ š. pl. 99°36′00″ r. ilg.﻿ / ﻿11.61667°š. pl. 99.60000°r. ilg.﻿ / 11.61667; 99.60000Koordinatės: 11°37′00″ š. pl. 99°36′00″ r. ilg.﻿ / ﻿11.61667°š. pl. 99.60000°r. ilg.﻿ / 11.61667; 99.60000 |
| **Plotas:** | 161,00 km² |
| **Įkurtas:** | 1991 |

**Namtokhuaijango nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติน้ำตกห้วยยาง) – nacionalinis parkas Tailando centre, Pračuapkhirikhano provincijoje. Parkas įkurtas 1991 m. gruodžio 8 d.

Vieta
-----

Parkas užima 161,00 km² plotą Malakos pusiasalio šiaurėje. Parkas apima Bangsafano (Bang Saphan), Thapsakae (Thap Sakae) ir Mueango (Mueang) apylinkėse, 33 km į pietvakarius nuo provincijos centro Pračuapkhirikhano, Mianmaro pasienyje.

Flora ir fauna
--------------

Namtokhuaijango parke vyrauja šlapi tropiniai, visžaliai miškai. Iš retų augalų parke sutinkama: kvapioji hopėja (Hopea odorata), krausva (Lagerstroemia tomentosa) ir (Lagerstroemia calyculata), aukštasis sparnenis (Dipterocarpus alatus), stambiažiedis sparnenis (Dipterocarpus grandiflorus), raudonasis indenis, ailantas (Ailanthus triphysa), plikasis skaistminas (Vitex glabrata) ir kt.

Parke gyvena: Indijos muntjakas, Sumatros goralas, baltarankis gibonas, Trachypithecus obscurus langūras, ausytasis skujuotis, dygliatriušis ir kt. sutinkama daug paukščių: bankivinė višta, dviragis ragasnapis, storasnapis žaliasis karvelis, gracula, pilkasis povinis fazanas ir kt.

Įžymiausios vietos
------------------

* Huajango (Huai Yang) krioklys(11°37′32.3″ š. pl. 99°36′50.4″ r. ilg.﻿ / ﻿11.625639°š. pl. 99.614000°r. ilg.﻿ / 11.625639; 99.614000).
* Khaolano (Khao Lan) krioklys(11°36′11.5″ š. pl. 99°32′57.0″ r. ilg.﻿ / ﻿11.603194°š. pl. 99.549167°r. ilg.﻿ / 11.603194; 99.549167).
* Namtokhaono (Namtok Kha On) krioklys(11°26′59.8″ š. pl. 99°25′10.2″ r. ilg.﻿ / ﻿11.449944°š. pl. 99.419500°r. ilg.﻿ / 11.449944; 99.419500).
* Khaoluango (Khao Luang) 1 250 m aukščio kalnas (11°38′59.5″ š. pl. 99°34′59.6″ r. ilg.﻿ / ﻿11.649861°š. pl. 99.583222°r. ilg.﻿ / 11.649861; 99.583222).

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2007-07-05 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
**Ribozimas** – katalizinį aktyvumą (kaip fermentas) turinti RNR.

Šiuo metu daugumą katalizės reakcijų ląstelėje vykdo fermentai (baltymai), tačiau pasitaiko atvejų, kai RNR tebeturi katalizinį aktyvumą arba kai baltymai ir fermentai dirba kartu su pagalbinėmis RNR (ribosoma, splaisosoma).

Manoma, jog preityje egzistavo ribozimų era, kuomet baltymų nebuvo, o pirmykštėms gyvybės formoms reikalingas reakcijas katalizavo tiesiogiai RNR. Tačiau dėl sąlyginai mažo savo cheminio stabilumo, gyvybiškai svarbių genų kodavimui ir saugojimui RNR užleido vietą deoksiribonukleino rūgštims, o katalitinį aktyvumą perleido baltymams, pasižymintiems didesniu plastiškumu (RNR sudaryta tik iš 4 skirtingų nukleotidų, o baltymai - net iš 20+ skirtingų monomerų). Šios hipotezės šalininkai primena, jog daugelyje svarbių ląstelės reakcijų dalyvauja arba tiesiogiai nukleotidai (ATF, GTP), arba jiems akivaizdžiai giminingi junginiai (NAD, NADP, FAD).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Shen, Liang; Hong-Fang, Ji (2011). „Small Cofactors May Assist Protein Emergence from RNA World: Clues from RNA-Protein Complexes". *PLOS ONE* **6** (7): e22494. Bibcode:2011PLoSO...622494S. PMC 3138788. PMID 21789260. doi:10.1371/journal.pone.0022494.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RNukleorūgštys |
| --- |
|  |
| Nukleobazės | 

|  |  |
| --- | --- |
| Purinai | 
Adeninas · Guaninas |
|  |
| Pirimidinai | 
Citozinas · Timinas · Uracilas |

 |
|  |
| Nukleozidai | 
Adenozinas · Uridinas · Guanozinas · Citidinas · Deoksiadenozinas · Timidinas · Deoksiguanozinas · Deoksicitidinas |
|  |
| Nukleotidai | 
AMP · UMP · GMP · CMP · ADP · UDP · GDP · CDP · ATP · UTP · GTP · CTP · cAMP · cGMP |
|  |
| Deoksinukleotidai | 
dAMP · dTMP · dUMP · dGMP · dCMP · dADP · dTDP · dUDP · dGDP · dCDP · dATP · dTTP · dUTP · dGTP · dCTP |
|  |
| Nukleorūgštys | 
DNR · RNR · iRNR · miRNR · rRNR · siRNR · tRNR · Oligonukleotidai |
|  |
| Analogai | 
Ksenonukleorūgštis · Peptidinė nukleorūgštis |

 |
AbiWord ekranvaizdis
**AbiWord** – nemokama teksto apdorojimo programa, savo savybėmis primenanti Microsoft Word, tačiau turinti kiek mažiau funkcijų.

Programa pasižymi greitu veikimu, veikia daugumoje operacinių sistemų, įskaitant Linux, FreeBSD, Mac OS X, Microsoft Windows, QNX, BeOS (nebepalaikoma).

Naudojant AbiWord galima apipavidalinti puslapius ir pastraipas, yra integruotas automatinis rašybos taisymas, ženklų tekste skaičiavimas, interaktyvus valdymas, stilių integracija, galimybės atstatyti ankstesnę ar grįžti į vėlesnę padėtį, yra paieškos ir keitimo funkcijos bei grafikos įkėlimo galimybė.

AbiWord gali atidaryti bei redaguoti dokumentus, sukurtus Microsoft Word ir rtf formatais, taip pat išsaugoti HTML, PDF ir kitais formatais.

Išnašos
-------

1. ↑  Roderick W. Smith (2000), *The Multi-boot Configuration Handbook*, Que Publishing, p. 369, ISBN 978-0-7897-2283-6
2. ↑   Archyvuota kopija 2021-05-06 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Christopher Negus & Eric Foster-Johnson (2010-02-25), *Fedora® Bible 2010 Edition: Featuring Fedora Linux® 12*, John Wiley & Sons, p. 235, ISBN 978-0-470-63703-6

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: AbiWord** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* AbiWord svetainė Archyvuota kopija 2008-08-28 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Dokumentų valdymo sistema (DVS)** – yra sistema, skirta stebėti, saugoti bei valdyti darbą su dokumentais organizacijoje.

Dokumentų valdymo sistemos pagrindinės savybės:

* Saugoti dokumentus
* Įdėti dokumentą, išsiimti redagavimui, įdėti pakeitimus
* Užtikrinti dokumentų apsaugą
* Valdyti dokumentų papildomą informaciją
* Saugoti senesnes dokumento versijas
* Saugoti veiksmų istoriją
* Užduočių, susijusių su dokumentais valdymas
* Dokumentų tvirtinimas

Savybių detalumas priklauso nuo konkrečių dokumentų valdymo sistemų – mažoms įmonėms skirtose sistemose dažniausiai būna palaikomos tik paprastos procedūros, didelėms organizacijoms skirtose programose savybės yra žymiai praplėstos.

Dažnai dokumentų valdymo sistemos yra specializuotos – pritaikytos konkrečiai organizacijai ar tam tikro tipo organizacijoms. Pavyzdžiui, Bentley gaminama sistema ProjectWise yra skirta didelėms organizacijoms, dirbančioms daugiausiai su MicroStation brėžiniais.

Taip pat dokumentų valdymo sistemos yra kuriamos kaip sudėtinės platformos, t. y. sukuriama pati sistema su konfigūravimo galimybėmis pagal konkretaus kliento poreikius, pvz.: kai organizacijai reikia ne tik dokumentų saugyklos, bet ir su dokumentais susijusių užduočių valdymo, incidentų valdymo ar CRM sistemos – dokumentų valdymo sistemą galima sukonfigūruoti pagal šiuos poreikius.

Standartizavimas
----------------

Dauguma pramonės asociacijų publikuoja savo konkrečių dokumentų kontrolės standartų sąrašus, kuriuos naudoja konkrečioje srityje. Žemiau yra nurodytas sąrašas su keletu ISO standarto dokumentų. 

* ISO 2709 Informacija ir dokumentavimas - Formatas skirtas informacijos pasikeitimui
* ISO 15836 Informacija ir dokumentai - *Dublin Core* metaduomenų elementų rinkinys
* ISO 15489 Informacija ir dokumentai - Dokumentų valdymas
* ISO 23950 Informacija ir dokumentai - Informacijos paieška (Z39.50) – Prašymas paslaugų apibrėžimas ir protokolo specifikacija
* ISO 10244 Dokumentų valdymas - Verslo procesų pagrindas ir analizė
* ISO 32000 Dokumentų valdymas - nešiojamų dokumentų formatas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dokumentų valdymo sistema** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Augant gamybai papildomo produkto vieneto ribinės sąnaudos mažėja, bet paskui pradeda didėti.
**Ribinės sąnaudos** (angl. **Marginal costs**) – gamybos sąnaudų padidėjimas, atsiradęs gaminant papildomą prekės vienetą. Formulėse dažnai žymimi raidėmis „**MC**".

Gamindamas vienodą produkcijos kiekį, gamintojas patiria vienodas sąnaudas. Jeigu gamintojas padidins gamybą nors vienu vienetu, iš karto visos išlaidos padidės. Skirtumas tarp sąnaudų, kokias patyrė gamintojas prieš ir po produkcijos gaminimo padidinimo vadinamas ribinėmis sąnaudomis. Tai yra papildomo produkcijos vieneto pagaminimo sąnaudos.

Ribinės sąnaudos taip pat suprantamos kaip vartotojo papildomo produkto įsigijimo sąnaudos. Žinoma, dažniausiai eiliniai produktai kainuoja vienodai, bet gali būti ir išimčių.

### Matematinis skaičiavimas

Matematiniu skaičiavimu ribinės sąnaudos yra funkcijos išvestinė produkcijos gamybos kiekio atžvilgiu.

{\displaystyle MC={\frac {dTC}{dQ}}}

kur:

* {\displaystyle MC} – ribinės sąnaudos
* {\displaystyle TC} – visos sąnaudos
* {\displaystyle Q} – produkcijos kiekis

Ribinės sąnaudos parodo visų sąnaudų priklausomybę nuo produkcijos kiekio.

### Reikšmė ekonomikoje

Ribinės sąnaudos yra svarbus mikroekonominis rodiklis. Jų atsiradimą sąlygojo pastebėjimas, kad gamintojas, gamindamas skirtingus produkcijos kiekius, patiria nevienodas sąnaudas vienam produkcijos vienetui pagaminti. Pastebėta, kad tipiniuose ūkiniuose procesuose gaminant daugiau produkcijos, jos ribinės sąnaudos mažėja iki tam tikro lygio, bet paskui vėl pradeda didėti.

Ribinių sąnaudų analizė atliekama tiriant gamintojo elgesį keičiant produkcijos gamybos kiekį siekiant didžiausios naudos.

Pagal ekonomikos teoriją ribinės sąnaudos negali būti neigiamos, todėl papildomo gaminio vieneto pagaminimas visų išlaidų nesumažina.

Kai kuriose ūkio šakose, augant gamybai, ribinės sąnaudos iš karto mažėja. Tai nulemia pastoviosios išlaidos, nes jos nesikeičia priklausomai nuo pagamintos produkcijos kiekio.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Analoginis sumatorius** – vieną išėjimą ir daugelį įėjimų turinti schema, kurios išėjimo signalas lygus įėjimo signalų sumai.

Analoginis sumatorius gali būti surinktas panaudojant operacinį stiprintuvą:

Summing amplifier

Jeigu R1 = R2 = … = Rn ir Rf pasirenkama laisvai, išėjimo įtampa įėjimo įtampų (V1..V1..) sumai:

{\displaystyle V\_{\mathrm {out} }=-R\_{\mathrm {f} }\left({V\_{1} \over R\_{1}}+{V\_{2} \over R\_{2}}+...+{V\_{n} \over R\_{n}}\right)}
Taigi išėjimo signalas šioje schemoje yra **invertuotas** (yra priešingo ženklo) įėjimo signalų atžvilgiu. Žinomos ir tokios sumatorių schemos, kuriose signalas neinvertuojamas (paprasčiausiu atveju galima išėjime prijungti invertuojantį stiprintuvą).

Tokia schema gali sudedamus dydžius prieš tai padauginti iš reikiamo stiprinimo koeficiento (1/Ri).

Jeigu R1 = R2 = … = Rn = Rf, išėjimo įtampa lygi

{\displaystyle V\_{\mathrm {out} }=-(V\_{1}+V\_{2}+...+V\_{n})\!\ }.
Šio sumatoriaus įėjimo varža Zi = Ri (kiekvienam įėjimui Vi).

  


|  |  |
| --- | --- |
| **Operacinio stiprintuvo taikymas** |  |
| Diferencialinis stiprintuvas  |
Integratorius |
Diferenciatorius |
Analoginis sumatorius |
Įtampos stabilizatorius |
Superdiodas |
Giratorius |
Šmito trigeris | |
*Šis straipsnis apie budizmą. Apie apie šachmatininką skaitykite straipsnyje Višvanatanas Anandas.*

|  |
| --- |
| Straipsnių serija |
| **Budizmas** |
|  |
| 
Pagrindai 

|  |
| --- |
| Devyni vienijantys teiginiai
Taurusis aštuonialypis kelias
Keturios tauriosios tiesos
Trys brangenybės |

 |
| 
Pagrindinės sąvokos 

|  |
| --- |
| Trys būties požymiai:
Nepasitenkinimas · Laikinumas · Nesavastingumas
Dharma · Skandha · Šūnjata
Atbudimas · Nirvana · Atgimimas
Samsara · Sąlygotoji kilmė · Karma |

 |
| 
Veikėjai ir vietovės 

|  |
| --- |
| Mitologija · Sidharta Gautama
Buda · Bodhisatva ·
Piligrimystės vietovės |

 |
| 
Mokyklos 

|  |
| --- |
| Theravada
Hinajana · Mahajana
Vadžrajana · Lamaizmas
Čan · Dzen · Son  |

 |
| 
Tekstai 

|  |
| --- |
| Tripitaka · Pali kanonas
Mahajanos sūtros |

 |
| 
Sąvokos ir vardai 

|  |
| --- |
| Sanskritiškos kilmės 
Pali kalbos kilmės |

 |
| 
Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Ananda** (skr. आनन्द = IAST: *ānanda* – „džiaugsmas") į budizmo mitologinę sistemą įtrauktas realus asmuo, Šakjamunio pusbrolis ir mylimiausias mokinys. Pasak legendų, Ananda gimė tą pačią dieną, kai į žemę atėjo Šakjamunis. Tačiau, kitaip nei mokytojui, iki visiško sąmonės nušvitimo jam reikėjo nugyventi dar kelis gyvenimus. Po mokytojo mirties jis ėmė perrašinėti budistų kanoną. Ananda laikomas „Tipitakos" didesnės tekstų dalies kodifikuotoju. Sakoma, kad iš visų mokinių jis turėjo geriausią atmintį, todėl ėmė užrašinėti pasakojimus apie Budos mokymą. Todėl jis laikomas vienos kanono dalies, „Supitakos" autoriumi.

Šaltiniai
---------

* Mitologijos enciklopedija
|  |
| --- |
| **Londono Stanstedo oro uostas** |
|  |
| IATA: STN - ICAO: EGSS |
| Parametrai |
| Aerodromo tipas | civilinis |
| Operatorius | Manchester Airports Group |
| Miestas | Londonas |
| Aukštis virš jūros lygio | 106 m |
| Koordinatės | 51°53′06″ š. pl. 000°14′06″ r. ilg.﻿ / ﻿51.88500°š. pl. 0.23500°r. ilg.﻿ / 51.88500; 0.23500Koordinatės: 51°53′06″ š. pl. 000°14′06″ r. ilg.﻿ / ﻿51.88500°š. pl. 0.23500°r. ilg.﻿ / 51.88500; 0.23500 |
| Tinklalapis | stanstedairport.com/ |
| Kilimo ir tūpimo takai |
| Kryptis | Matmenys | Danga |
| ilgis (m) | plotis (m) |
| 04/22 | 3049 | 46 | asfaltas |

**Londono Stanstedo oro uostas** (IATA – **STN** , ICAO – **EGSS**) – tarptautinis Didžiosios Britanijos oro uostas, esantis 48 km į šiaurės rytus nuo sostinės Londono.

Šis oro uostas yra daugelio Europos mažų sąnaudų oro linijų bendrovių bazė. Ryanair bendrovei šis oro uostas yra didžiausia bazė, iš čia kompanija skraidina daugiau nei 100 krypčių.

2014 m. Londono Stanstedo oro uostas buvo ketvirtas pagal aptarnautų keleivių skaičių Didžiojoje Britanijoje po Londono Hitrou, Gatviko ir Mančesterio oro uostų. Iš viso per 2014 m. oro uosto paslaugomis pasinaudojo 19 941 593 keleiviai.

2006 ir 2007 m. oro uostas aptarnavo rekordinį skaičių keleivių – daugiau nei 23 milijonus kasmet, tačiau iki 2013 m. šis skaičius mažėjo. 2014 m. keleivių skaičius pradėjo vėl augti.

Populiariausia kryptis iš šio oro uosto yra Dublinas – 2014 m. čia skrido 808 672 keleiviai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  UK Airport Statistics

Nuorodos
--------

* Oro uosto svetainė
Libros grupė| Forma | UAB |
| Įkurta | 1991 m. |
| Centrinė būstinė | Savanorių pr. 187, 4 korp. LT-02300, Vilnius, Lietuva |
| Svarbiausi darbuotojai | Tomas Juška(vadovas) |
| Darbuotojų | 2000 (2006) |
| Tinklalapis | www.libraholding.lt |

**Libros grupė**, **Libra holdingas** – lietuviško kapitalo baldų pramonės kontroliuojančioji bendrovė, viena didžiausių Lietuvoje medienos ir baldų gamybos grupių.

Koncerno valdybos pirmininkas, generalinis direktorius – Tomas Juška. Įmonių grupės akcininkai – Vilmantas Petrauskas, Tomas Juška, Irmantas Rajunčius ir Edvardas Tamulis; 21,18 proc. „Libros holdingo" akcijų 2004 m. įsigijo buvęs Norvegijos žiniasklaidos ir pramonės koncerno „Orkla" vadovas Jensas P. Heyerdahlas.

Istorija
--------

„Libra" grupė veiklą pradėjo 1991 m.: ją įkūrė penki Vilniaus universiteto Ekonomikos fakulteto studentai. Tada 20–22 metų jaunuoliai nusprendė išbandyti sėkmę dirbdami medienos perdirbimo ir baldų pramonės versle.

Pirmoji grupės bendrovė buvo lentpjūvė „Dominga" (ąžuolo medienos produkcija baldų pramonei). „Libra" grupės įmonių metinė apyvarta 2000 m. siekė 75 mln. 2001 m. – 120 mln. 2002 m. – 180 mln. litų; 2003–270 mln. lt.

2004 m. buvo parduota gaminių už 280 mln. litų. 2006 m. investicijoms skirta 15 mln. litų.

Medienos perdirbimo įmonės 90 proc. baldų pramonės produkcijos eksportuoja į Vokietiją, Japoniją, JAV, Švediją, Norvegiją ir kitas valstybes.

Bendrovės
---------

„Libros holdingas" jungia bendroves į „Libros grupę".

Grupėje yra:

1. „Dominga Hardwood", kėdžių ir stalų gamybos bendrovė,
2. „Dominga Mill", parketo ruošinių ir parketo gamyba
3. „Venta", kėdžių ir stalų gamyba
4. „Dailinta", baldų detalių ir baldų iš natūralios medienos gamyba,
5. Dirvonų lentpjūvė,
6. AMG,
7. „Grendvesta",
8. „Medžio apdaila",
9. „Singlis",
10. „Domingos prekyba",
11. „Linokompa"
12. „Nabukas" (2004-ųjų gruodį įsigyta 66 proc.).

Nuorodos
--------

* Libros holdingo svetainė (lietuvių, anglų k.)
| Anaklijaანაკლია |
| --- |
|  |
|  |
| 

AnaklijaAnaklija

42°23′37″ š. pl. 41°34′09″ r. ilg.﻿ / ﻿42.39361°š. pl. 41.56917°r. ilg.﻿ / 42.39361; 41.56917﻿ (Anaklija)Koordinatės: 42°23′37″ š. pl. 41°34′09″ r. ilg.﻿ / ﻿42.39361°š. pl. 41.56917°r. ilg.﻿ / 42.39361; 41.56917﻿ (Anaklija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) |
|  |
| **Valstybė** | Gruzijos vėliava Gruzija |
| **Regionas** | Samegrelas-Zemo Svanetija |
|  |
| **Gyventojų** (2014 m.) | 1 331  |
|  |
|  **Vikiteka** | Anaklija |

**Anaklija** (gruz. ანაკლია) – kurortinis miestas (be miesto teisių) skalaujamas Juodosios jūros, vakarų Gruzijoje. Priklauso Samegrelo-Zemo Svanetijos regionui. Įsikūręs Ingurio žiotyse, netoli pasienio su Abchazija, į šiaurę nuo Počio, Kobulečio ir Batumio. 1331 gyventojų (2014 m. duomenys).

Istorija
--------

XV a. buvo svarbi įtvirtinta gyvenvietė turėjusi jūrų uostą. Pagrindinė pramonės šaka buvo žvejyba. 1723 m. okupuota Osmanų imperijos. Valdant osmanams tapo vergų prekybos vieta. 1770 m. atkovota Imeretijos (vakarų Gruzijos karalystės).

* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑  Statistical Yearbook Of Georgia, 2014 Archyvuota kopija 2016-04-16 iš Wayback Machine projekto.
*Kitos reikšmės – Analai (Tacitas).*
Iš Tacito „Analų"
Kvedlinburgo analų fragmentas su Lietuvos vardo paminėjimu
**Analai** (lot. *annalea* nuo *annus*, 'metai') – metiniai miesto, regiono ar šalies svarbių įvykių aprašymai, išdėstyti chronologine tvarka. Taip gali būti pavadinami ir bet kurie kiti istoriniai įrašai. Vienas žinomiausių kūrinių tokiu pavadinimu priklauso senovės romėnų istorikui Tacitui (žr. Tacito „Analus"). Lietuvos istorijai reikšmingi Kvedlinburgo analai, nes juose buvo pirmą kartą paminėtas Lietuvos vardas.

Šiuolaikiniame gyvenime žodis „analai" apibūdinamas kronikos, metraščio, svarbių įvykių aprašymo reikšme. Todėl posakis „įtrauktas į analus" suprantamas kaip „įėjęs į istoriją".

Istorija
--------

Analus kūrė senovės egiptiečiai, šumerai, persai, kinai, graikai. Senovės Graikijoje analų forma buvo paplitusi iki Herodoto. Dabartinį pavadinimą analams suteikė romėnai. Seniausiems romėnų analams šaltiniu pasitarnavo žynių kasmetiniai įrašai ant medinių lentelių, padengtų gipsu, su konsulų paminėjimu. Šios lentelės buvo pristatomos visuomenei, ant jų būdavo surašomi svarbiausieji įvykiai: aukščiausių valdininkų vardai, saulės ir mėnulio užtemimai, žinios apie kainų kilimą, karus ir kt.

Manoma, kad seniausi raštai pražuvo Romos gaisre 387 m. pr. m. e. per galų antpuolius, tačiau vėliu buvo atstatyti iš prisiminimų ir pratęsti. Apie 130 m. pr. m. e. konsulas Publius Mucius Scaevola analus sudėjo į 80 knygų rinkinį, pavadintą „Annales maximi" (liet. *Didieji analai*). Oficialių analų rašymas Romos respublikoje nutrūko tarp 123 ir 114 m. pr. m. e.

Nors senovės Romos analų iki šių dienų neišliko, tačiau jais kaip šaltiniais naudojosi daugelis romėnų istorikų (pvz. Titas Livijus), kurie, kaip Tacitas, taip pat kartais savo raštams suteikdavo analų pavadinimą ir formą. 

Analai plačiai paplito viduramžiais, kada beveik kiekvienas didelis vienuolynas rašė savo metinius raštus.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Analų mokykla

Šaltiniai
---------

1. ↑  "annals, n.", Oxford English Dictionary, Vol. I, Oxford: Oxford University Press, 1888 [First added 1884, p. 338]
2. ↑
| **Anandamaji Ma** |
| --- |
|  |
| Gimimo vardas | Nirmala Sundari Devi |
| Gimė | 1896 m. balandžio 30 d.Kheora, Brahmanbarijos raj. Britų Indija |
| Mirė | 1982 m. rugpjūčio 27 d. (86 metai)Dehradunas, Indija |
| Tautybė | bengalė |
| Sutuoktinis (-ė) | Ramani Mohanas Čakrabartis |
| Religija | hinduizmas (šaktizmas) |
| Šventasis |
| Įšventintas | 1922 m. |
|  |
| Veikla | guru, mistikė |

**Anandamaji Ma** (beng. আনন্দময়ী মা = *Ānôndômôyī Mā* g. 1896 m. balandžio 30 d. – m. 1982 m. rugpjūčio 27 d.) – Bengalijos hinduistų dvasinė mokytoja (guru).

Gimė kaip Nirmala Sundari Devi (beng. নির্মলা সুন্দরী = *Nirmôla Shundori*) Bengalijoje, dabartinio Bangladešo žemėse, skurdžioje šeimoje. Mirus motinai buvo ištekinta, gyveno dieverio namuose, pasižymėjo savo meditatyvia būkle. Vieno vietinio žmogaus pradėta vadinti „motina" (*Mā*). 1922 m. įsišventino į dvasinį kelią. Nestudijavo šventraščių, išsivadavimą pasiekė 6 metus savarankiškai praktikavusi jogą. Tikrąjį vardą pakeitė į Anandamaji Ma, nusakantį jos tapatybe su Šakte (dieviškąja motina). Teigiama, kad ji turėjusi gebėjimą pranašauti, gydyti prisilietimu, daryti stebuklus. Turėjo kelis milijonus sekėjų.

Anandamaji Ma ašramai veikia Rišikeše ir Varanasyje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazimieras Seibutis. *Anandamaji Ma*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
|  |
| --- |
| Aberistvito universitetasval. *Prifysgol Aberystwyth* |
|  
Senasis Aberistvito universiteto pastatas |
| Įkurtas | 1872 m. |
| Tipas | Valstybinis |
| Rektorius | John Thomas, Baron Thomas of Cwmgiedd |
| Studentų | 7 845 (2018–2019 m.) |
| Vieta | Aberistvitas, Velsas Velsas |
| Svetainė |  |

**Aberistvito universitetas** (val. *Prifysgol Aberystwyth*) – valstybinis universitetas Aberistvite, Velse. Aberistvito universitetas buvo vienas iš buvusio federalinio Velso universiteto steigėjų. Aberistvito universitete 3 akademiniuose fakultetuose ir 17 katedrų mokosi apie 8000 studentų.

Vienas pagrindinių Aberistvito universiteto steigėjų buvo seras Hju Ovenas. 1872 m. įkurtas kaip Universiteto koledžas Velse, Aberistvite (angl. *University College Wales, Aberystwyt*), 1894 m. jis tapo Velso universiteto steigėju ir savo pavadinimą pakeitė į Velso universiteto koledžas Aberistvite (angl. *University College of Wales, Aberystwyth*). XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje universitetas vėl pakeitė savo pavadinimą ir tapo Velso universitetu Aberistvite (angl. *University of Wales, Aberystwyth*). 2007 m. rugsėjo 1 d. Velso universitetas liovėsi būti federalinis ir Aberistvito universitetas vėl tapo nepriklausomu.

2019 m. jis tapo pirmuoju universitetu, kurį „The Times"/„The Sunday Times" Gero universiteto vadovas dvejus metus iš eilės išrinko „Metų universitetu dėl mokymo kokybės". Jis yra pirmasis universitetas pasaulyje, gavęs Universiteto be plastiko statusą (turint omenyje vienkartinio naudojimo plastiko gaminius).

Katedros
--------

* Menai
* Biologija ir žemės ūkio mokslai
* Informatika
* Pedagogika ir suaugusiųjų ugdymas
* Anglų kalba ir kūrybinis rašymas
* Geografija ir geologija
* Istorija ir Velso istorija
* Bibliotekininkystė
* Tarptautinė politika (politologija)
* Teisė ir kriminologija
* Vadybos teorija
* Matematika
* Šiuolaikinės kalbos
* Fizika
* Psichologija
* Teatrologija, kinotyra ir televizijos studijos
* Valų ir keltų studijos (kalba, literatūra ir kultūra)

Išnašos
-------

1. ↑  „BBC Mid Wales News – Three universities go independent". BBC. 2007-09-01. Nuoroda tikrinta 2021-02-26.
2. ↑  „Aberystwyth University scoops teaching award for second year running". *Cambrian News*. Nuoroda tikrinta 2021-02-26.
3. ↑  „Plastic-free status is a world first for Aberystwyth University". *Aberystwyth University News*. Nuoroda tikrinta 2021-02-26.