Elerto Treiluono (*Ēlert Treilon*) vitražas *Sajāja bramaņi* motyvais (1938 m.)
***Sajāja bramaņi*** (iš latvių k. „sujojo bramaniai") – latvių liaudies daina.

Daina
-----

Daina Krišjanio Baruono buvo užrašyta iš pateikėjo F. Rekio (*Reķis F.*) Kuldygos apskrities Rendės valsčiuje. Pateikiamas toks dainos tekstas:

| Tekstas | Lietuviškas vertimas |
| --- | --- |
| Sajāja bramaņi
Augstajā kalnā,
Sakāra zobenus
Svētajā kokā.
Svētajam kokam
Deviņi zari,
Ik zara galā
Deviņi ziedi,
Ik zieda galā
Deviņas ogas. | Sujojo bramaniai
Aukštajan kalnan,
Sukorė kardus
Į šventą medį.
Šventojo medžio,
Devynios šakos
Ant šakos galo
Devyni žiedai,
Ant žiedo galo
Devynios uogos. |
|

Žinomos ir kitos šios dainos atmainos, kur vietoje žodžio *bramaņi* vartojamas *bajāri* („bajorai"), pvz.:

| Tekstas | Lietuviškas vertimas |
| --- | --- |
| Sajāja bajàri
Augstâ kalnâ,
Sakāra zobenus
Sausâ ? kokâ.
Sausajam kokam
Trīs vien zari,
Trīs vien zariņi,
Deviņas lapiņas. | Sujojo bajorai
Aukštajan kalnan,
Sukorė kardus
Į sausą medį.
Sausojo medžio,
Trejos vien šakos
Trys tik šakelės
Devyni lapeliai. |
|

Kitur vietoje kardų minima, kad bajorai/bramaniai „surišo žirgus" (*sasēja kumeļus*).

Mitinė simbolika
----------------

Tyrėjų dėmesį patraukė dainos mitinė kosmologinė simbolika. Dainoje *Sajāja bramaņi* itin būdinga archajiška indoeuropietiška skaičiaus „devyni" simbolika, taip pat vieno daikto atsiradimo iš kito principas. Atmetant falsifikacijos galimybę, pabrėžiama, kad dainoje išlikusi senovinė silabinė kvantitatyvinė metrika.

Bramaniai
---------

Atkreiptas dėmesys į žodį *bramaņi*, kurio reikšmė ir etimologija miglota. Užfiksuota jo reikšmė „bajoras, didikas; galingas, drąsus žmogus" Kalbininkas Janis Endzelynas išsakė prielaidą, kad šis žodis galėjo būti kilęs iš germanų kalbų (dan. *bramme* „džiaugtis"). Janina Kursitė, tuo tarpu, atkreipė dėmesį, kad šis žodis turi daug sinonimų (*brammanis, brasmanis, brakmanis, brakulanis, brokulans* ir kt.). Žinomos pavardės *Bramanis, Brammanis*, vietovardžiai  *Bramaņi* (Preilių sav.), *Bramaniški* (Daugpilio sav.), *Brammaņi* (Balvių sav.). Etnologės nuomone, įvedus krikščionybę šis žodis patyrė degradaciją – nuo „šventikas, žynys, burtininkas" iki „bajoras", galiausiai „šeimininkas". Janina Kursitė rekonstruoja tokias žodžio *brammanis* reikšmes: 1) „didžiūnas, aukštuomenės žmogus", 2) „galingas, stiprus žmogus", 3) „pasipūtėlis, gražbylis", 4) „kunigas, šventikas". Etimologinės sąsajos su skr. brāhmaṇa- „brahmanas" (=šventikas, kunigas) neaiškios.

Dainos panaudojimas
-------------------

Daina *Sajāja bramaņi* buvo atkurta pritaikius jai Rokiškio krašto dainos *Turėjo liepa* melodiją. Latvijos folkloro kolektyvo „Rasa" atliktą šią dainą savo kūrinyje *Beyond the Invisible* panaudojo grupė „Enigma". Taip pat dar keletas įvairių Latvijos muzikos atlikėjų yra įdainavę šią dainą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  34075-0 Sajāja bramaņi, Krišjāna Barona „Dainu skapis"
2. ↑  33601-1 Sajāja bajàri, Krišjāna Barona „Dainu skapis"
3. 1 2 3 4  Janina Kursitė. „Mitologiniai vaizdiniai dainų formulėse", vertė Saulė Matuliavičienė. *Liaudies kultūra*, 1994 m. nr. 6, p. 49–53
4. ↑  *bramanis*: Latviešu literārās valodas vārdnīca
5. ↑  Kursīte J. *Tautlietu vārdene*. Rīga, 2009.

Nuorodos
--------

* Ansamblio „Rasa" sutartinė *Sajāja bramaņi*
* Saules taka. *Sajāja bramaņi*