recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**1944 m. Islandijos konstitucinis referendumas** – Islandijoje surengtas konstitucinis referendumas, vykęs 1944 m. gegužės 20–23 d. 1918 m. gruodžio 1 d. Danijos ir Islandijos unijos aktu Islandijai buvo suteikta nepriklausomybė nuo Danijos, tačiau abi šalys liko asmeninėje sąjungoje, o Danijos karalius buvo ir Islandijos karalius. Dviejų dalių referendume rinkėjų buvo klausiama, ar unija su Danija turėtų būti panaikinta ir ar priimti naują respublikinę konstituciją. Abiem klausimams buvo pritarta, kiekvienam iš jų pritarė daugiau kaip 98 % respondentų. Bendras rinkėjų aktyvumas buvo 98,4 %.

Rezultatai
----------

| Klausimas | Už | Prieš | Netinkami | Iš viso
balsai | Registruoti 
rinkėjai | Rinkėjų 
aktyvumas | Rezultatas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsai | % | Balsai | % |
| Unijos akto panaikinimas | 71 122 | 99.5 | 377 | 0.5 | 1 559 | 73 058 | 74 272 | 98.4 | Patvirtinta |
| Nauja Konstitucija | 69 435 | 98.5 | 1 051 | 1.5 | 2 572 | Patvirtinta |

Pasekmės
--------

Sąjunga su Danija buvo nutraukta 1944 m. birželio 17 d. Kadangi Danija vis dar buvo okupuota nacistinės Vokietijos, daugelis danų jautėsi įžeisti, kad šis žingsnis buvo žengtas tuo metu. Nepaisant to, Danijos karalius Kristijonas X nusiuntė islandams sveikinimo žinią.

1944 m. birželio 17 d. Tingvedliro nacionaliniame parke buvo surengta respublikinė šventė. 13.30 val. ministras pirmininkas Björn Þórðarson pradėjo iškilmes, po kurių buvo surengta religinė ceremonija. Bažnyčios varpams skambant, buvo pakelta Islandijos vėliava, o parlamento nariai pakilo iš savo vietų. Visi vienašališkai paskelbė, kad nuo šiol Islandija bus respublika. Tada parlamento nariai pirmuoju prezidentu išrinko Sveinn Björnsson. Karo metais jis buvo Islandijos regentas ir karaliaus vietininkas. Jis buvo vienintelis prezidentas, kurio tiesiogiai nerinko Islandijos gyventojai.

Išnašos
-------

1. ↑  Dieter Nohlen & Philip Stöver (2010) *Elections in Europe: A data handbook*, p. 961 ISBN 978-3-8329-5609-7
2. ↑  Nohlen & Stöver, p967
3. ↑  Hálfdanarson, Guðmundur (2001). *Íslenska þjóðríkið - uppruni og endamörk*. p. 139.
|  |
| --- |
| Gruzinų valstybė**Samcchė სამცხე** |
| 
Samcchės atabegato vėliava (iš senovinio atlaso, 1745 m.) |
| **Egzistavo** | 1266–1576 m. |
| **Sostinės** | ? |
| **Dinastija** | Jaqeli |
| 
 |
|

|  |
| --- |
| **Gruzijos istorija** |
| Abchazijos | Pietų Osetijos |
| Diaochi, Kolchidė, Iberija |
| Lazika |
| *Bizantijos, Sasanidų imperijos* |
| *Arminijos emyratas* |
| Tao-Klardžetija, Abchazija, Heretija, Kachetija, Kartlija |
| *Seldžiukų imperija* |
| Sakartvelo karalystė |
| *Mongolų imperija* |
| Samcchė, Kachetija, Kartlija, Imeretija |
| *Osmanų, Safavidų imperijos* |
| *Rusijos imperija* |
| Gruzijos Demokratinė Respublika |
| Užkaukazės TFSR > Gruzijos TSR |
| Gruzija, Abchazija, Pietų Osetija |

**Samcchės atabegatas** (gruz. სამცხე-საათაბაგო) – istorinė Gruzijos valstybė, buvusi pietvakarinėje Gruzijoje, dabartinės Gruzijos ir Turkijos teritorijoje, istoriniame Tao-Klardžetijos regione.

Istorija
--------

Samcchės atabegato pradžia galima laikyti 1266 m. kuomet Mongolų imperijai įsigalėjus gruzinų žemėse, Samcchės regiono valdytojai užmezgė santykius su mongolais, sukurdami savo nepriklausomą nuo Gruzijos valstybę. Ši valstybė ilgainiui užvaldė Adžarijos, Klardžetijos, Tao, Šavšetijos, Erušetijos, Džavahetijos, Artaani, Kolos istorinius regionus. Nors XIV a. I pusėje Gruzija atkūrė savo valdžią, netrukus valstybė vėl atsiskyrė kaip Samcchės atabegatas.

Atabegatu ši valstybė vadinama todėl, kad jos valdovai tiurkų papročiu buvo tituluojami atabegais.

Valstybė išnyko 1576 m. kuomet buvo prijungta prie Osmanų imperijos.

Šaltiniai
---------

* *Самцхе-Саатабаго*,Большая советская энциклопедия, T. XXII (Ремень—Сафи). – Москва: Советская энциклопедия, 1975
| Činča Alta*Chincha Alta* |
| --- |
| *Bulvaras Činča Altoje* |
|  |
| 

Činča AltaČinča Alta

13°27′0″ p. pl. 76°08′0″ v. ilg.﻿ / ﻿13.45000°š. pl. 76.13333°r. ilg.﻿ / 13.45000; 76.13333﻿ (Činča Alta)Koordinatės: 13°27′0″ p. pl. 76°08′0″ v. ilg.﻿ / ﻿13.45000°š. pl. 76.13333°r. ilg.﻿ / 13.45000; 76.13333﻿ (Činča Alta) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Peru vėliava Peru |
| **Departamentas** | Ikos departamentas |
| **Provincija** | Činčos provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2017) | 71 579  |
| **Altitudė** | 97 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Činča Alta |

**Činča Alta** (isp. *Chincha Alta*, keč. *Hanan Chincha*) – miestas Peru, Ikos departamento šiaurėje, šalia Ramiojo vandenyno ir San Chuano upės žiočių. Provincijos centras. Pro miestą eina Panamerikos plentas, yra atšaka į Huačosą.

Verčiamasi žemdirbyste San Chuano upės oazėje. Činča Alta yra svarbus afroperujietiškos kultūros centras.

Istorija
--------

Vietovė gyvenama nuo IX-X a. kuomet čia įsikūrė žvejų ir moliuskų rankiotojų bendruomenė. Apie XI a. į regioną įsiveržė karinga činčų kultūra. Jie turėjo jaguaro garbinimo kultą, vertėsi žemdirbyste, laukus tręšdami surinktu guanu. 1458–1460 m. činčų žemes užkariavo inkai.

2007 m. miestas nukentėjo nuo žemės drebėjimo.

Šaltiniai
---------

1. PERU: Ica Region, *citypopulation.de*
2. ↑  PERU: Ica Region, *citypopulation.de*
Kamajurai groja fleitomis
Kuikurų kaimas
Kalapalai plaukia kanoja
Apeiginės šinguanų imtynės
**Šinguanai** (*xinguanos*) arba ***Šingu tautos*** (port. *povos do Xingu*) – kultūriškai giminingų indėnų tautų grupė, gyvenanti Amazonijoje, vidurio–vakarų Brazilijoje (Mato Grose), prie Šingu aukštupio, Šingu nacionalinio parko pietuose. Populiacija apie 3000 žmonių. Kalbiškai įvairialypiai – dalis šinguanų šneka tupių, dalis – karibų, dalis – aravakų šeimos kalbomis, o trumajų kalba izoliuota.

Ryšius su vakariečiais šinguanai užmezgė XIX a. paskutiniame ketvirtyje. Populiacija XIX a. pab. siekė apie 2,5 tūkst. žmonių. Vėliau, XX a. pr. jų gerokai apmažėjo dėl tarpgentinių karų ir europiečių užneštų ligų. 1946 m. šinguanų žemėse sudaryta rezervacija. Dėl ribotų ryšių su aplinkinėmis tautomis, jie išlaikė savitą kultūrą, ženkliai paveikė kitas Šingu baseino tautas (sujus, tšukaramajus, kajapus, žurunus).

Verčiasi kapline–lydimine žemdirbyste (augina karčiuosius manijokus, pikos riešutus, kukurūzus, jamsus, pupeles, žemės riešutus, bananus, batatus, moliūgus, pipirus, medvilnę ir kt.), svarbi žvejyba (nuodais, spąstais ir kt.), rankiojimas svarbiausias sausrymečiu (renka vėžlių kiaušinius, nariuotakojus, krevetes ir kt.). Iš manijoko gamina nuodus (technologija paprastesnė, nei kitų P. Amerikos tautų). Amatai: pynimas (hamakų, krepšių ir kt.), molinių indų lipdymas (dauguma gauna mainais), medžio drožyba (gyvūnų ar paukščių pavidalo suolai vadams ir vyresnybei).

Tradiciškai šinguanai drabužių nevilki. Moterys ant kaktos nešioja žievinius trikampėlius.

Kiekviena šinguanų gentis užima atskirą kaimą, sudarytą iš 5–7 apskrito plano būstų su stogu, besileidžiančiu iki žemės. Namais išdėstyti ratu apie aikštę su vyrų namu viduryje.

Bendruomenei vadovauja vadas ir šamanas. Giminystė vedama iš abiejų tėvų. Vyrai ir moterys dirba atskirai (vieni valo miško barą, kitos sodina pasėlius), turi atskiras apeigas. Vyrai rengia apeigas su kaukėmis, groja fleitomis ir vaidina vandenų dvasias. Taip pat būna mergaičių įšventinimo į moterystę apeigos, apeiginiai gretimų kaimų vyrų susirėmimai. Gausi mitologija.

Šinguanams priskiriamos tautos:

* tupiai-gvaraniai:
	+ kamajurai
	+ avečiai
* karibai:
	+ kuikurai
	+ kalapalai
	+ matpai
	+ nahukujai
* aravakai (maipuriai):
	+ vaurai
	+ mehinakai
	+ jaulapičiai
* izoliuota kalba:
	+ trumajai

Taip pat kultūriškai artimi karibai bakairiai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Шингуано*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
| Činandega*Chinandega* |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

ČinandegaČinandega

12°37′0″ š. pl. 87°09′0″ v. ilg.﻿ / ﻿12.61667°š. pl. 87.15000°r. ilg.﻿ / 12.61667; 87.15000﻿ (Činandega)Koordinatės: 12°37′0″ š. pl. 87°09′0″ v. ilg.﻿ / ﻿12.61667°š. pl. 87.15000°r. ilg.﻿ / 12.61667; 87.15000﻿ (Činandega) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Nikaragvos vėliava Nikaragva |
| **Departamentas** | Činandegos departamentas |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 121 793  |
| **Altitudė** | 50 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Činandega |

**Činandega** (isp. *Chinandega*) – miestas šiaurės vakarų Nikaragvoje, 134 km į šiaurės vakarus nuo Managvos, 20 km nuo Ramiojo vandenyno kranto. Departamento centras. Plentai į Leoną, Čoluteką, Korintą. Žemės ūkio regiono prekybinis ir maisto pramonės centras (aliejus, miltai, žemės riešutai, krevetės, cukranendrės). Mieste išlikę nemažai kolonijinio architektūrinio paveldo, tarp kurio yra XVIII a. romaniška Šv. Onos bažnyčia, XIX a. Kalvarijos bažnyčia, Gvadalupės Mergelės šventykla, Šv. Antano bažnyčia.

Istorija
--------

Šv. Onos bažnyčia
Nuo seno šioje vietoje egzistavo indėnų žemdirbių gyvenvietė, tačiau oficialiai įkurta 1796 m. Miesto statusą gavo 1839 m. Činandega 1926 m. smarkiai subombarduota pilietinio karo metu. 1998 m. miestą nusiaubė uraganas Mičas.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-06-26 iš Wayback Machine projekto.
*Apie **patriarchatą** kaip apie bažnytinį terminą skaitykite čia.*
**Patriarchatas** – vėlesnioji pirmykštės bendruomeninės santvarkos stadija, kuriai būdinga giminystės nustatymas pagal tėvą, tėvo valdomos šeimos teisė. Joje pagrindinio valdymo teisė teko vyrui (tėvui).

Platonas ir Aristotelis manė patriarchatą egzistavus nuo pat žmonių atsiradimo. Jų požiūriu, giminė, kurioje valdžia priklauso vyrams, esanti valstybės prototipas. XIX a. antroje pusėje tokią patriarchato sampratą vystė H. S. Maine, C. N. Starcke, E. A. Westermarck ir kt. (ji paprastai įvardijama patriarchaline teorija). Pasak jų, niekad nėra buvę, kad dominuojamą padėtį šeimoje ir visuomenėje užimtų moterys.

XIX a. atsirado manančių, kad patriarchatas susiformavo po matriarchato ir egzistavo laikotarpiu, apimančiu bronzos ir ankstyvąjį geležies amžių (iki karinės demokratijos ir vergovės). Tokio požiūrio laikėsi evoliucionizmo teoretikai, kaip antai L. H. Morgan, J. F. MacLenann ir kt. o išvystė marksizmo teoretikas F. Engelsas. Jo išplėtota samprata ilgą laiką vadovavosi didžiuma tarybinių etnologų (iki XX a. 6-ojo dešimtmečio). Patriarchatas buvo asocijuojamas su gyvulininkyste ir ariamąja žemdirbyste, darbo pasidalijimu, manyta, kad tuo socialinės raidos tarpsniu (neolito pabaiga ir geležies amžiaus pradžia) atsiradusi privatinė nuosavybė, susiskaldžiusi visuomenė, prasidėjęs pirminės gentinės visuomenės irimo ir klasių formavimosi procesas.

Tarp šiuolaikinių antropologų ir sociologų vyrauja konsensusas, kad patriarchatas nėra kultūrinė universalija, kaip kad buvo manoma anksčiau.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  *Patriarchatas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-03-20.
2. ↑  *Patriarchy*. Britannica Online encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2022-03-21.
**Patricio Garino Gullota**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1993 m. gegužės 17 d. (29 metai) |
| Gimimo vieta | Mar del Plata, Argentina |
| Ūgis | 1,99 m |
| Svoris | 95 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Cheronos „Basquet" |
| **Pozicija** | lengvasis krašto puolėjas, atakuojantis gynėjas |
| Profesionalūs klubai |
| 2016–20172017 2018–20192020–20212021–20222022– | Ostino „Spurs"Orlando „Magic"Vitorijos „Baskonia"Kauno „Žalgiris"Nanto „Nanterre 92" Cheronos „Basquet" |  |
| Šalies rinktinė |
| 2015– | Argentina Argentina |  |
|  |

**Patrisijus Garinas Guljota** (*Patricio Garino Gullota*, g. 1993 m. gegužės 17 d.) – Argentinos krepšininkas, rungtyniaujantis lengvojo krašto puolėju arba atakuojančiuoju gynėju.

Patrisijus Garinas vaikystėje sportavo Mar del Platos klube. Būdamas 16-os, persikėlė į JAV, mokėsi Monteverdės akademijoje (Florida). 2012–2016 m. buvo Džordžo Vašingtono universiteto komandos narys (2016 m. su komanda laimėjo *National Invitation* turnyrą). 2016 m. tapo NBA klubo San Antonijo „Spurs" nariu, bet sužaidė tik ketveriose priešsezoninėse rungtynėse ir persikėlė į dukterinę Ostino „Spurs" komandą. 2017 m. Garinas debiutavo NBA su Orlando „Magic" klubu, bet žaidė labai trumpai. 2017–2020 m. žaidė baskų klube „Saski Baskonia", 2018–2019 m. „Eurolygos" turnyre sužaidė 18-oje rungtynių, vidutiniškai pelnydavo po 5,6 taško per varžybas. 2020 m. liepos 22 d. pasirašė sutartį su Kauno „Žalgiriu", bet praktiškai visą sezoną nežaidė dėl traumų.

Patrisijus Garinas su Argentinos rinktine dalyvavo 2015 m. FIBA Amerikos čempionate, 2016 m. vasaros olimpiadoje, 2017 m. FIBA Amerikos taurėje, 2019 m. Panamerikos žaidynėse (laimėjo aukso medalį), 2019 m. pasaulio krepšinio čempionate (laimėjo sidabro medalį).

Laimėjimai
----------

* ACB čempionas (2020 m.)
* LKL čempionas (2021 m.)
* Karaliaus Mindaugo taurė (2021 m.)

Šaltiniai
---------

1. ↑  SAN ANTONIO SIGNS PATRICIO GARINO
2. ↑  „SPURS WAIVE JOEL ANTHONY, RYAN ARCIDIACONO, PATRICIO GARINO AND LIVIO JEAN-CHARLES"
3. ↑  Zalgiris land Patricio Garino
| **Jaan Puhvel** |
| --- |
| Gimė | 1932 m. sausio 24 d. (91 metai)Talinas, Estija Estija |
|  |
| Veikla | kalbininkas |
| Pareigos | profesorius |
|  |
| Alma mater | Makgilio universitetasHarvardo universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Baltosios Žvaigždės ordinas |

**Janas Puhvelas** (est. *Jaan Puhvel*, g. 1932 m. sausio 24 d. Talinas, Estija) – estų kilmės amerikiečių asirologas, kalbininkas.

Biografija
----------

Gimė 1932 m. sausio 24 d. Taline statybos inžinieriaus šeimoje. Lankė Jakobo Vestholmo gimnaziją, vėliau – mokyklą Aegvydu miestelyje. 1944 m. su šeima nuo sovietų kariuomenės pasitraukė į Suomiją, po to – į Švediją. 1949 m. J. Puhvelas Stokholme baigė gimnaziją ir tais pačiais metais su šeima išsikėlė į Kanadą. 1949–1952 m. Monrealyje mokėsi Makgilio universitete, o 1952–1954 m. – Harvardo universitete. 1954–1955 m. gavo stipendiją studijuoti Europoje ir išvyko į Paryžiaus ir Upsalos universitetus.

Vėliau J. Puhvelas Makgilio universitete ir Teksaso universitete Ostine dirbo klasikinių kalbų dėstytoju. 1959 m. Harvardo universitete gavo filologijos daktaro laipsnį. Nuo 1958 m. Kalifornijos universitete Berklyje dėstė lyginamąją indoeuropeistiką, nuo 1964 m. čia ėjo profesoriaus pareigas. Nuo XX a. dešimto dešimtmečio Tartu universitete dirbo kviestiniu profesoriumi.

J. Puhvelas yra daugybės publikacijų indoeuropeistikos tema autorius. Jo žymiausias veikalas – dar nebaigtas hetitų kalbos etimologinis žodynas, pirmasis jo tomas pasirodė 1984 m.

Asmeninis gyvenimas
-------------------

Janas Puhvelas vedęs estų mikrobiologę Sirję Madli Hansen (g. 1939 m.), su ja susilaukė trijų vaikų. J. Puhvelo brolis – estų-kanadiečių literatūrologas Martinas Puhvelas (1933–2016). J. Puhvelas gyvena Ensine, Los Andžele, bet kiekvieną vasarą praleidžia atstatytame šeimos ūkyje Kervemos regione, Estijoje.

Išnašos
-------

1. ↑  | Tallinna Ülikool, *Nuoroda tikrinta 2022-02-23*
2. 1 2  «Filoloogi tee — Westholmi koolipoisist Harvardi doktoriks. Prof. Jaan Puhveli intervjuu ajakirjale „Keel ja Kirjandus".» Keel ja Kirjandus 4, 1992, lk 229–233
3. ↑  Eesti Elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000 (= *Eesti Entsüklopeedia 14*) ISBN 9985-70-064-3, S. 381
4. ↑  „Jaan Puhvel". *Contemporary Authors*. Gale. 2001-02-13. Nuoroda tikrinta 2022-02-23.
5. ↑  Kressa, Kaarel (2008-03-21). „Jaan Puhvel otsib kiilkirjast indoeuroopa keelepuu juuri". *Eesti Päevaleht*. Nuoroda tikrinta 2022-02-23.

Bibliografija
-------------

* J. Puhvelo bibliografija
António Guterres – JT Generalinis sekretorius nuo 2017 m. sausio 1 d.
**Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius** (*Secretary-General of the United Nations*) – aukščiausias administracinis Jungtinių Tautų pareigūnas. Generalinis Sekretorius skiriamas 5 metams Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Saugumo Tarybai rekomendavus.

Pareigos
--------

Jungtinių Tautų sekretoriaus pareigos yra tokios pat įvairios kaip ir problemos, kurias sprendžia Jungtinės Tautos. Jų spektras – nuo vadovavimo taikos palaikymo operacijoms iki tarpininkavimo tarptautiniams ginčams. Taip pat kiekvienais metais Generalinis sekretorius Generalinės Asamblėjos metu paskelbia metinį pranešimą, kuriame įvertina Organizacijos veiklą ir išsako savo požiūrį dėl būsimų jos veiklos prioritetų artimiausiu metu. Į Generalinio sekretoriaus pareigas taip pat įeina Sekretoriato personalo parinkimas.

Jungtinių Tautų Generaliniai sekretoriai
----------------------------------------

1. 1946–1952 m. – Triugvė Li (Norvegija)
2. 1953–1961 m. – Dagas Hamaršeldas (Švedija)
3. 1961–1971 m. – U Tanas (Birma, dabar Mianmaras)
4. 1972–1981 m. – Kurtas Valdheimas (Austrija)
5. 1982–1991 m. – Chavjeras Peresas de Kueljaras (Peru)
6. 1992–1996 m. – Butrosas Butrosas Galis (Egiptas)
7. 1997–2007 m. – Kofis Ata Ananas (Gana)
8. 2007–2017 m. – Ban Ki Munas (Pietų Korėja)
9. Nuo 2017 m. – António Guterres (Portugalija)

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 830 psl.

Nuorodos
--------

* JT Generalinis sekretorius (angliškai)
* Ankstesni JT Generaliniai sekretoriai (angliškai)
Kompanijos logotypes
**LOMO** (rus. *ЛОМО; Ленинградское оптико-механическое объединение*, „Leningrado optikos ir mechanikos susivienijimas") – stambiausia Rusijoje optinių-mechaninių ir optinių-elektroninių prietaisų gamybos kompanija.

Istorija
--------

Įkurta 1913 m. Peterburge kaip *Rusijos optinės ir mechaninės gamybos akcinė bendrovė* (rus. *Российское акционерное общество оптического и механического производства*). 1914 m. ėmė veikti. Pirmojo pasaulinio karo metais gamino patrankų taikiklius.

1930 m. pagamino pirmąjį Rusijoje fotoaparatą. Tarybiniais laikais daug metų vadinosi GOMZ (rus. *Государственный оптико-механический завод* 'Valstybinė optikos ir mechanikos gamykla')

1962 m. įmonė pertvarkyta į LOMO. 1993 m. privatizuota ir tapo AB LOMO, kurios akcijas turi daugiau kaip 16 000 akcininkų. Šiuo metu LOMO dirba virš 3000 darbuotojų.

Naktinio matymo įranga ir teleskopai sudaro virš 30 % kompanijos eksporto. Vokietija yra didžiausias LOMO produkcijos importuotojas. Medicininę įrangą, šviesolaidžius, endoskopus, fotoaparatus gamina daugiausia Rusijos rinkai. Karinė ir mokslinė įranga sudaro didelę dalį LOMO eksporto į tokias šalis, kaip Izraelis, Indija, JAV, Kanada, Meksika.

Produkcija
----------

Fotoaparatas Smena-8M
LOMO 1989
* aerodromų įranga – lazeriniai debesų tolimačiai, matomumo matuokliai
* lazeriai
* mikroskopai – paprasti optiniai, liuminescenciniai, inversiniai, poliariaciniai ir kt. skirti naudoti medicinoje, biologiniuose tyrimuose ir t. t. skaitmeniniai mikroskopai
* mikrovizoriai
* stebėjimo prietaisai – žiūronai, mėgėjiški teleskopai, naktinio matymo prietaisai, naktinio matymo taikikliai
* spektriniai prietaisai – kvantometrai, spektrofotometrai ir kt.
* medicininiai endoskopai
* laboratorinės diagnostikos įranga
* judančių reklaminių vaizdų įranga
* optiniai elementai – lęšiai, prizmės ir kt.
* karinė optika ir optoelektronika ir t. t.

Nuorodos
--------

* LOMO oficiali svetainė Archyvuota kopija 2008-07-20 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Patrankos Kristiansando pakrantėje, Norvegijoje
 *Kitos reikšmės – Patranka (reikšmės).*
**Patranka** – artilerijos ginklų tipas, nuo kitų artilerijos vamzdinių ginklų (pvz. haubicų ar mortyrų) besiskiriantis ilgu vamzdžiu, dideliu sviedinio pradiniu greičiu, bet mažesniu maksimalaus paaukštėjimo lanku. 

Iš patrankų gali būti šaudoma tiek į tiesiogiai matomus taikinius, tiek ir į tiesiogiai nematomus. Specialios zenitinės patrankos yra skirtos šaudyti į priešo aviaciją. 

Kita specializuotų patrankų dalis yra prieštankinės patrankos, skirtos šaudyti į priešo tankus. Jų vamzdį paprastai galima pakelti gana neaukštai, bet jų iššaunamų sviedinių pradinis greitis yra labai didelis. 

Dabar, tobulėjant aviacijai ir raketinei technikai, patrankas stengiamasi pakeisti kita ginkluote, dažniausiai raketomis. 

Savaeigėje artilerijoje egzistuoja savaeigės patrankos. 

Patrankos naudojamos ir kaip kitos karinės technikos ginklai:

* tankų patrankos;
* šarvuočių automatinės patrankos;
* laivų patrankos;
* aviacinės patrankos (lėktuvų ir sraigtasparnių).

Istorija
--------

Pirmos patrankos, pagamintos iš bambuko, pasirodė Kinijoje ne vėliau kaip 1132 m.

Mortyros pirmą kartą minimos Mongolų imperijos ir Sun dinastijos 1268–1279 m. karuose. 

Į Lietuvą kryžiaus žygių pabaigoje kryžiuočiai atvežė kelias patrankas. Po mūšio jas prarado - patrankos pateko į lietuvių rankas. Lietuviai suprato, kaip jomis naudotis, ir jau 1410 m. liepos 15 d. Žalgirio mūšyje turėjo keturias patrankas, kurios iššovė po keturis kartus. Mūšio eigai tai esminės įtakos nepadarė.

Galerija
--------

* JAV jūrininkai apžiūrinėja trofėjinio japonų povandeninio laivo I-400 140 mm patrankąJAV jūrininkai apžiūrinėja trofėjinio japonų povandeninio laivo I-400 140 mm patranką
* Patrankų sviediniai (XVIII a.)Patrankų sviediniai (XVIII a.)
* Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės patrankų vamzdžiai, XVIII a.Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės patrankų vamzdžiai, XVIII a.
* Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės patrankų vamzdžiai, XVIII a.Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kariuomenės patrankų vamzdžiai, XVIII a.
* 76-mm tarybinė patranka, dalyvavusi Antrojo pasaulinio karo kovose Lietuvoje76-mm tarybinė patranka, dalyvavusi Antrojo pasaulinio karo kovose Lietuvoje

Garsios patrankos
-----------------

* Caras (patranka) – rusų liejimo meno šedevras, nulieta Andriejaus Čohovo dirbtuvėse. Tiksliau tokį ginklą galima pavadinti bombarda. Pagaminimo momentu tai buvo pati didžiausia pasaulyje patranka.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Patranka** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Japas de Hopas Scheferis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1948 m. balandžio 3 d. (75 metai)Amsterdamas, Nyderlandai |
| Sutuoktinis (-ė) | Jeannine de Hoop Scheffer |
|  |
| Veikla | Nyderlandų politikas |
| Pareigos | buvęs NATO generalinis sekretorius |
|  |
| Alma mater | Leideno universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| * Vytauto Didžiojo ordino Didysis kryžius
* Marijos žemės kryžiaus ordinas
* Trijų žvaigždžių ordinas
 |
|  |
|  **Vikiteka** | Jaap de Hoop Scheffer |

**Japas de Hopas Scheferis** (ol. *Jakob Gijsbert „Jaap" de Hoop Scheffer*, g. 1948 m. balandžio 3 d. Amsterdame) – Nyderlandų politikas, buvęs Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacijos (NATO) generalinis sekretorius (2004–2009 m.).

Biografija
----------

1974 m. baigęs teisės studijas Leideno universitete, pašauktas į kariuomenę, buvo karinio orlaivio pilotas.

1975 m. pradėjo dirbti Nyderlandų užsienio reikalų ministerijoje, dirbo ambasadoje Ganoje, atstovybėje prie NATO Briuselyje. 1980–1986 m. buvo keturių iš eilės užsienio reikalų ministrų asmeninis sekretorius.

1986 m. pagal Krikščionių demokratų sąjungos (KDS) sąrašą išrinktas Generalinio susirinkimo (Nyderlandų parlamento) Atstovų rūmų deputatu. 1992–1997 m. ir 2001–2002 m. vadovavo parlamento tarptautinių reikalų komisijai. 1995–1997 m. buvo KDS pirmininko pavaduotojas, o 1997–2001 m. – šios partijos lyderis.

2002–2003 m. buvo Nyderlandų užsienio reikalų ministras.

2004 m. J.H.Scheferis paskirtas NATO generaliniu sekretoriumi. Jo vadovavimo metu NATO narių skaičius išaugo nuo 19-kos iki 28 (2004 m. į organizaciją įstojo ir Lietuva), prasidėjo bendradarbiavimas su Gruzija ir Ukraina, buvo vykdomos taikos palaikymo operacijos Kosove ir Afganistane.

2009 m. NATO vadovo postą jis perdavė Danijos ministrui pirmininkui Andersui Fogui Rasmusenui.

2009 m. birželio 26 d. Lietuvos prezidentas Valdas Adamkus apdovanojo Japą de Hopą Scheferį Vytauto Didžiojo ordino Didžiuoju kryžiumi.

Nuorodos
--------

* J.H.Scheferis susitinka su Lietuvos vadovais Archyvuota kopija 2013-11-04 iš Wayback Machine projekto.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jaap de Hoop Scheffer (NATO inf.)
2. ↑   Archyvuota kopija 2013-11-04 iš Wayback Machine projekto. (president.lt inf.)

  



| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Džordžas Robertsonas** | **Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacijos (NATO) generalinis sekretorius** 2004 m. sausio 1 d. – 2009 m. rugpjūčio 1 d. | Po to:**Andersas Fogas Rasmusenas** |
| Prieš tai:**Jozias van Artsenas** | **Nyderlandų užsienio reikalų ministras**2002 m. liepos 22 d. – 2003 m. gruodžio 3 d. | Po to:**Benas Botas** |
Koordinatės: 55°38′22″ š. pl. 23°42′28″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63944°š. pl. 23.70778°r. ilg.﻿ / 55.63944; 23.70778


| Baisogalos II tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Radviliškio rajonas) |
| Plotas | 0,16 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,96 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,4 m |
| Didžiausias gylis | 2,8 m |
| Įteka | Kiršinas, bevardis upelis |
| Išteka | Kiršinas |

**Baisogalos II tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Radviliškio rajone, Baisogalos miestelio vakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Kiršino upę (Nevėžio intakas) 40,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,87 km, plotis – iki 0,25 km. Yra 4 mišku apaugusios salos: 0,29 ha, 0,21 ha, 0,2 ha ir 0,12 ha. Altitudė 98,3 m. Krantai aukšti, šiaurinis šlaitas apaugęs miškeliu. Priešsroviui iškart yra didesnis Baisogalos I tvenkinys. Aplinkui tvenkinį plyti dirbami laukai. Pietrytinėje pakrantėje netoli užtvankos įrengtas paplūdimys. 

Tvenkinys įrengtas 1977 metais. 2020 m. tvenkinyje atidarytas vandens pramogų parkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Kasos
Keleivių kontrolės punktas
Keltas su keleiviais Smiltynės pusėje
Kelte „Nida"
**Senoji perkėla** (**Pirmoji perkėla**) – perkėla Lietuvos uostamiestyje Klaipėdoje.

Geografija
----------

Senoji perkėla yra Klaipėdos senamiestyje, Šiauriniame rage. Adresas: Danės g. 1, Klaipėda. Prie naujai pastatyto pirso Šiaurės rage gali švartuotis 2 keltai vienu metu. Ties Senąja perkėla Smiltynėje yra nutiestas Neringos dviračių takas, vedantis į Nidą. Taip pat yra autobusų sustojimo aikštelė, iš kurios kursuoja autobusai į Juodkrantę, Pervalką, Preilą, Nidą. Į Lietuvos jūrų muziejų veža arklių traukiamos karietos, vežimai.

Istorija
--------

Pradžioje karinio upių laivyno padalinys užtikrino susisiekimą tarp dviejų krantų per Kuršių marias, į Kuršių neriją.

1945 metų gegužės 20 dieną buvo įkurta įmonė, kuri Senosios prieplaukos vietoje užsiėmė upių transportu. Vėliau veikla buvo išplėsta, gabenti ne tik keleiviai, bet ir kroviniai. Senoji Perkėla įgijusi savarankiško ūkiskaitinio administravimo statusą, palaipsniui sugrįžo prie pradinės, svarbiausiosios funkcijos – užtikrinti susisiekimą per Kuršių marias.

Veikla
------

Senosios perkėlos keltas į Smiltynę kelia tik pėsčiuosius ir dviratininkus (automobilius ir kitą transportą keltai kelia Naujojoje perkėloje). Didžiausią keleivių srautą sudaro poilsiautojai iš Lietuvos ir užsienio. Vasaros sezono metu keliasi ypač dideli srautai poilsiautojų. Tam yra specialūs papildomi reisai, vykdomi tik penktadieniais, šeštadieniais, sekmadieniais ir švenčių dienomis.

Dėl stipraus vėjo Senosios perkėlos darbas gali būti stabdomas.

Keltus valdo AB „Smiltynės perkėla". Keltuose įrengtos sėdimos vietos, veikia tualetai. Antrajame aukšte įrengta stoginė nuo saulės. Keleivius kelia keltai „Kintai" ir „Nida".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Istorija (AB „Smiltynės perkėla" informacija)
2. ↑  Dėl vėjo uždaryta Senoji perkėla
3. ↑  Keltai keleivius kels nuo Šiaurės rago (Dienraštis Vakarų ekspresas, Klaipėda)

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Senoji perkėla** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* AB „Smiltynės perkėla" puslapis
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

JNode darbalaukis
**JNode** (angl. *Java New Operating System Design Effort*) – Java pagrindu sukurta operacinė sistema. Šioje sistemoje naudojamos tik dvi – Java ir Asemblerio – kalbos. JNode šiuo metu yra eksperimentinis projektas, tačiau galima atsisųsti veikiančias bandomąsias versijas. JNode vartotojų skaičius – 17 000 (2005 m.).

Pirmąkart tokią sistemą mėginta sukurti 1995 metais. JNode yra trečiasis bandymas, pristatytas 2003 m. Pirmosios versijos turėjo Java interpretatorių, tačiau šiuo metu visas vykdomas kodas prieš tai kompiliuojamas. JNode naudoja EXT2, FAT, NTFS ir ISO9660 failų sistemas, TCP/IP tinklo protokolą bei palaiko Java grafinę sąsają.

Kaip ir Linux, JNode yra atviro kodo operacinė sistema, turinti LGPL licenziją. (bendruomenė šiuo metu susideda iš septynių narių). JNode naudoja GNU Classpath klasių bibilioteką.

Nuorodos
--------

* JNode projekto tinklalapis Archyvuota kopija 2020-12-23 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| JOWST |
|  
JOWST 2017 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Joakim With Steen |
| Gimė | 1989 m. birželio 26 d. (34 metai)Trondheimas, Norvegijos vėliava Norvegija |
| Žanrai | EDM, pankrokas |
| Veikla | muzikos įrašų prodiuseris, dainų autorius. |
| Aktyvumo metai | 2011–dabar |
| Svetainė | jowstmusic.com |

**Joakim With Steen** (g. 1989 m. birželio 26 d. Trondheime), geriau žinomas kaip **JOWST** – Norvegijos muzikos įrašų prodiuseris ir dainų autorius.

Biografija
----------

JOWST gimė 1989 metais Trondheime. Nuo 15-ikos domisi pankroku ir dainų rašymu. Noroff institute įgijo išsilavinimą garso ir muzikos produkcijos srityje, kur vėliau liko dėstytojauti.

2017 m. JOWST kartu su vokalistu Aleksander Walmann išleido dainą „Grab the Moment", su kuria laimėjo nacionalinę atranką ir atstovavo Norvegijai „Eurovizijos" dainų konkurse Kijeve. Finale atstovai su 158 taškais užėmė 10-ą vietą.

Diskografija
------------

### Singlai

* 2016: *Thinking Through Thorough Thoughts*
* 2017: *Grab the Moment*
* 2018: *Burning bridges*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: JOWST** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2017-06-18 iš Wayback Machine projekto.

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Agnete Johnsen  *„Icebreaker"*** |  **Norvegijos atstovas Eurovizijoje(su Aleksander Walmann)**2017 | Po to:**–** |
| ***Senoji sakmė: kai Saulė buvo dievas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Stara baśń: Kiedy słońce było bogiem |
| Kilmės šalis |  Lenkija |
| Režisierius | Jerzy Hoffman |
| Prodiuseris (-iai) | Jerzy R. Michaluk Jerzy Hoffman |
| Scenaristas (-ai) | Józef Hen Jerzy Hoffman |
| Kompozitorius | Krzesimir Debski |
| Metai | 2003 m. |
| Žanras | istorinė veiksmo drama |
| Trukmė | 135 min. |
| Kalba | lenkų |
| **IMDb įrašas** |

**Senoji sakmė: kai Saulė buvo dievas** (lenk. *Stara baśń: Kiedy słońce było bogiem*) – 2003 m. lenkų istorinis veiksmo filmas, režisuotas Jeržio Hofmano. Filmas remiasi 1876 m. Juzefo Ignaco Kraševskio romanu „Senoji sakmė" (*Stara baśń*).

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filme vaizduojamos IX a. slavų pagonių gentys, gyvenusios ten, kur dabar yra Lenkija. Žiaurus kunigaikštis Popielas turi perleisti valdžią savo mirusio brolio sūnums, tačiau žmonos paragintas ryžtasi juos nužudyti, o sosto paveldėtoju paskelbti savo sūnų. Kariuomenės generolas Piastas pastebi klastą ir pasipriešina Popielui. Piastą nuo Popielo karių išgelbsti jaunas karys Zemovitas, grįžęs į gimtinę iš vikingų šalies. Jis įsimyli vietinio pirklio Višo dukterį Dzivą, tačiau ji tėvo nurodymu paskirta būti šventosios ugnies sergėtoja. Popielo bendražygis Smerda už Piasto priglaudimą nužudo Višą. Apylinkių valstiečiai, vadovaujami Piasto ir Zemovito sukyla prieš Popielą, tačiau šis pagalbon pasikviečia vikingus. Sukilėliai nugali vikingus ir gudrybe sunaikina Popielo pilį. Kunigaikštis pasislepia bokšte, tačiau jo sūnus netyčia nusinuodija, o visas maisto atsargas sunaikina pelės. Popielas žūva nutrenktas žaibo, o Piestas tampa naujuoju kunigaikščiu.

Aktoriai
--------

Aktorius – vaidmuo

* Bohdan Stupka – Popielas
* Ryszard Filipski – Višas
* Jerzy Trela – Vizunas
* Ewa Wiśniewska – Jarucha
* Anna Dymna – Jaga
* Małgorzata Foremniak – kunigaikštienė
* Maciej Kozlowski – Smerda
* Michał Żebrowski – Zemovitas
* Katarzyna Bujakiewicz – Mila
* Daniel Olbrychski – Piastas
* Maria Niklińska – Živia
* Andrzej Pieczyński – Znosekas
* Marina Aleksandrowa – Dziva
* Marcin Mroczek – Lešekas
* Andrzej Krukowski – Ludekas
* Maciej Zakoscielny – Vramotas
* Rafał Mroczek – Zdobekas
* Dariusz Juzyszyn – Jarlas Sigvaldas
* Wiktor Zborowski – vikingas – vertėjas
* Ryszard Ronczewski – Milošas
* Jan Prochyra – Miršas
* Adam Graczyk – Samboras
* Krystyna Feldman – žynė
| Jive Records |
| --- |
|  |
| Pagrindinėbendrovė | Sony Music Entertainment |
| Įkurta | 2000 m. |
| Įkūrėjas | Clive Davis |
| Žanras | Įvairūs |
| Kilmės šalis | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| Tinklalapis | Oficiali J Records svetainė |

**J Records** buvo Jungtinių Amerikos Valstijų įrašų kompanija, priklausiusi ir valdyta „Sony Music Entertainment", taip pat bendradarbiavo su kompanija „RCA/Jive Label Group".

Istorija
--------

„J Records" buvo įkurta 2000 m. muzikos industrijos veterano Clive Davis su 150 milijonų JAV dolerių kompanijos „BMG" finansavimu, kai Clive paliko ankstesnę savo valdomą įrašų kompaniją – „Arista Records". Olivia buvo pirmoji atlikėja, pasirašiusi kontraktą su „J Records", bet po dvejų metų ji paliko kompaniją dėl prastai parduodamų įrašų. 2001 m. kompanija susilaukė sėkmės, kai atlikėjos Alicia Keys ebiutinis albumas „Songs in A Minor" tapo platininiu ir buvo parduotas daugiau nei 12 milijonų tiražu pasauliniu mastu. Tais pačiais metais kompanija susilaukė panašios sėkmės su grupės O-Town albumu. Vėliau sutartis su kompanija pasirašė jau tada žymesni atlikėjai, tokie kaip D'Angelo, Jamie Foxx ir Monica.

2002 m. „BMG" nusipirko didesnę kompanijos dalį. Tais pačiais metais „J Records" pradėjo funkcionuoti po „RCA Music Group" sparnu, kur Davis tapo kompanijos prezidentu ir vadovaujančiu direktoriumi ir pasirašė kontraktą su „American Idol" šou laimėtojais Fantasia ir Ruben Studdard. 2005 m. rugpjūtį „J Records" vykdomosios operacijos buvo sujungtos su „Arista Records", tačiau abi kompanijos ir toliau leidžia savo produkciją.

2011 m. kampanija buvo uždaryta, teisės į jos atlikėjų įrašų leidybą atiteko „RCA Records".

Atlikėjai
---------

* Ahmad Belvin
* 2 way
* BC Jean
* Black Buddafly
* Chris Styles
* D'Angelo
* Gavin DeGraw
* Fantasia
* Jamie Foxx
* Jennifer Hudson
* Hurricane Chris
* Lil' Josh & Ernest
* I Nine
* Alicia Keys
* Emily King
* Larsiny Family
* Krista
* Annie Lennox
* Leona Lewis
* Luke and Q
* Barry Manilow
* Mario
* Mashonda
* Daniel Merriweather
* Monica
* Nina Sky
* Marsha Ambrosius
* Mike Posner
* Rhymefest
* Rico Love
* Say Anything (Doghouse/J)
* Drew Sidora
* Silvertide
* Rod Stewart
* Jazmine Sullivan
* Tyrese
* Young Savage
* Yo Gotti

* Pearl Jam

Buvę atlikėjai
--------------

* Busta Rhymes (Flipmode/J Records)
* Cassidy
* Deborah Cox
* Jimmy Cozier
* Taylor Hicks
* Wyclef Jean
* Lamya
* Olivia
* Mashonda
* Next
* O-Town
* One Chance
* Pearl Jam
* Smitty
* Soil
* Angie Stone
* Ruben Studdard
* Udora
* Luther Vandross
* Eddie Vedder
* The White Tie Affair
* Yung Wun

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  » Smitty: Over And Over Again[neveikianti nuoroda]
3. ↑  SOHH Exclusive: J Records Drops Ruben Studdard | Daily Hip-Hop News | SOHH.com / Archyvuota kopija 2007-12-21 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* J Records svetainė Archyvuota kopija 2007-09-22 iš Wayback Machine projekto.
* J Records profilis Altsounds.com[neveikianti nuoroda]
* Interviu su J Records A&R Peter Edge
| **Kęstutis Skamarakas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1952 m. liepos 3 d. (70 metų)Ariogala |
| Sutuoktinis (-ė) | Danguolė |
| Vaikai | Žydrūnas, Aušra |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Raseinių rajono politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 2000 m. Naujoji sąjunga |

**Kęstutis Skamarakas** (g. 1952 m. liepos 3 d. Ariogaloje, Raseinių raj.) – Lietuvos ir Raseinių rajono politinis ir visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1959–1967 m. mokėsi Ariogalos vidurinėje mokykloje, 1967–1970 m. mokėsi Kėdainių rajono Lančiūnavos tarybiniame ūkyje – technikume. 1970 m. įstojo į Tytuvėnų tarybinį ūkį – technikumą, kurį baigė 1972 m. ir įgijo zootechniko specialybę. 1972 m. buvo pašauktas į sovietinę armiją. 1975 m. įstojo į Lietuvos veterinarijos akademiją, tačiau dėl šeimyninių ir finansinių aplinkybių jos nebaigė. 1998 m. įstojo į Vilniaus Gedimino technikos universiteto Aplinkos inžinerijos fakultetą.

Iki 1990 m. dirbo žemės ūkio specialistu. 1990 m. įkūrė uždarąją akcinę bendrovę „Kirkšnovė", vėliau K. Skamarako gamybinę komercinę firmą, bendrą Lietuvos ir Čekijos įmonę „Skava", bendrą Lietuvos ir Lenkijos įmonę „Skawit". 1993 m. tapo akcinių bendrovių „Mirkliai", „Kalnujų autoservisas" pagrindiniu akcininku. 1993–2000 m. akcinės bendrovės „Mirkliai" generalinis direktorius.

2000 m. kovo – spalio mėn. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys. 2000–2004 m. Seimo narys. 2007–2011 m. Raseinių rajono savivaldybės tarybos narys, meras.

Nuo 2000 m. Naujosios sąjungos (socialliberalų) narys.

Imtynių sporto klubo prezidentas. Skaraitiškės dvaro savininkas. Žmona Danguolė, vaikai Žydrūnas, Aušra.

Nuorodos
--------

* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos
-------

1. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai - Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjunga - Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-10-04 iš Wayback Machine projekto.
*Šis straipsnis – apie Norvegijos administracinį vienetą. Apie istorinį regioną ir viduramžių karalystę žiūrėkite Vestfoldas (regionas)*

| Vestfoldas*Vestfold* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Norvegijos vėliava Norvegija |
| **Administracinis centras** | Tionsbergas |
|  |
| **Gyventojų** (2013) | 239 907 |
| **Plotas** | 2 224 km² |
| **Tankumas** (2013) | 108 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | NO-07 |
|  |
| **Tinklalapis** | vfk.no |
|  **Vikiteka** | VestfoldasVikiteka |

**Vestfoldas** (norv. *Vestfold*) – apskritis Norvegijos pietinėje dalyje. Ribojasi su Telemarku ir Biuskeriudu. Apskrities administracinis centras yra Tionsbergas.

Geografija
----------

Apskritis įsikūrusi Oslo fjordo pakrantėje (joje yra nemažai salų). Būdingos lygumos, kuriomis teka Niumdalslogeno upė, tik šiaurės rytinė pusė kalnuota. Sutampa su Vestfoldo geografiniu regionu.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Vestfoldas (regionas)*.
Vestfoldo teritorija, kaip ir visas Vikenas, buvo vienas svarbiausių ankstyvosios Norvegijos istorijos židinių. Iš čia vikingai rengė grobiamuosius žygius, apie VII a. regione susiformavo gentinė karalystė, kurioje valdžią ilgainiui perėmė Inglingų dinastija. Iš šios karalystės Haraldas Gražiaplaukis pradėjo Norvegijos vienijimą.

Danijos-Norvegijos laikais Vestfoldas priklausė Akešhiuso lėnui (vėliau – amtui), kuriam priklausė didžioji dalis Rytų Norvegijos. 1671 m. jame buvo įkurtos dvi paveldimosios grafystės – Laurvigenas ir Jarlsbergas. 1821 m. abi grafystės sujungtos į vieną, suformuojant **Jarlsbergo ir Larviko amtą**, turėjusį dabartinės apskrities teritoriją. 1919 m. norvegizuojant administracinę sistemą, amtas buvo pervardintas į Vestfoldo apskritį.

Savivaldybės
------------

Savivaldybės
Vestfoldas padalintas į 14 savivaldybių:

1. Andebu
2. Hufas
3. Holmestrandas
4. Hortenas
5. Lardalis
6. Larvikas
7. Neterėjus
8. Rė
9. Sandė
10. Sandefjordas
11. Stokė
12. Svelvikas
13. Chemė
14. Tionsbergas

  

* Eikereno ežerasEikereno ežeras
* SvelvikasSvelvikas
* Miškas Andebu savivaldybėjeMiškas Andebu savivaldybėje

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RNorvegijos administracinio suskirstymo vienetai |
| --- |
|  |
| Apskritys: | 
Estfoldas · Akešhiusas · Oslas · Hedmarkas · Oplandas · Biuskeriudas · Vestfoldas · Telemarkas · Rytų Agderis · Vakarų Agderis · Rugalandas · Hordalandas · Sognė ir Fjurdanė · Miorė ir Rumsdalis · Pietų Triondelagas · Trondheimas · Šiaurės Triondelagas · Nordlandas · Trumsas · Finmarkas | Norvegija |
|  |
| Arktis: | 
Svalbardas · Jan Majenas |
|  |
| Antarktis: | 
Buvė sala · Petro I sala · Karalienės Modos Žemė |

 |
**Kęstutis Staliūnas** (slapyvardis – **Kęstutis Plankas**, g. 1963 m. birželio 5 d. Intoje, Komijos ATSR) – Lietuvos fizikas, Katalonijos politechnikos universiteto profesorius, habilituotas fizinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

Gimė 1963 m. birželio 5 d. tremtinių šeimoje Intoje, Komijos ATSR, užaugo Liaušiuose. 1980 m. baigė Ukmergės rajono Želvos vidurinę mokyklą. 1985 m. baigė Vilniaus valstybinio universiteto Fizikos fakultetą. Čia 1989 m. apgynė fizikos ir matematikos mokslų kandidato (dabar – daktaro) disertaciją tema „Moduliuotų bangų savaiminio reguliavimo ir chaoso klausimai dvibangėje parametrinėje sąveikoje" (vadovas Algis Petras Piskarskas ir Eugenijus Gaižauskas), o 2001 m. – habilituoto fizinių mokslų daktaro disertaciją tema „Erdviniai šviesos dariniai netiesiniuose rezonatoriuose".

1985–1991 m. buvo Fizikos fakulteto Kvantinės elektronikos katedros mokslo darbuotojas, 1993–1998 m. dirbo Braunšveigo Fizikos-technikos institute (Vokietija), 1998–2003 m. – Hanoverio universitete (Vokietija), nuo 2003 m. yra Katalonijos politechnikos universiteto (Ispanija) profesorius.

Parašė šmaikščių eilėraščių rinkinį „Eilėraščiai nešvankūs beigi prieš valdžią".

Mokslinė veikla
---------------

Svarbiausi darbai iš tvarkių ir netvarkių darinių šviesos pluoštuose dinamikos, netiesinių šviesos darinių lazerinėse sistemose. Virš 200 mokslinių publikacijų, 4 patentų autorius ir bendraautorius.

Bibliografija
-------------

**Mokslinės knygos:**

* M. Vasnetsov, Kęstutis Staliūnas. *Optical Vortices*. New York: Nova Science Publishers, 1999. – 218 p.:iliustr. ISBN 978-1-56072-671-5
* Kęstutis Staliūnas, Victor J. Sánchez-Morcillo. *Transverse Patterns in Nonlinear Optical Resonators*. Springer, 2003. – 226 p.:iliust. ISBN 978-3-540-00434-9

**Poezija:**

* Kęstutis Staliūnas. *Eilėraščiai nešvankūs beigi prieš valdžią*. Vilnius: 1993. – 103 p.:iliustr.

Įvertinimas
-----------

* 1991–1992 m. – Aleksandro fon Humbolto mokslo premija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mažos mokyklos dideli žmonės: Kęstutis Staliūnas Archyvuota kopija 2005-03-21 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.
2. ↑  Lietuvos mokslininkų (registruojamų pagal išduotus mokslo laipsnių diplomus) sąrašas: Fiziniai mokslai Archyvuota kopija 2017-09-09 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.
3. ↑  Kestutis Staliunas, Research Professor of ICREA Archyvuota kopija 2009-12-20 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.
4. ↑  Lazerinių tyrimų centras: Prof. Kęstutis staliūnas. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.
5. ↑  [neveikianti nuoroda]. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.
6. ↑  Kestutis Staliunas, Research Professor of ICREA: Publication (refereed) in journals and books Archyvuota kopija 2009-12-20 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 2008-12-13.

Nuorodos
--------

* Apie prof. habil. dr. Kęstutį Staliūną VU FF Kvantinės elektronikos katedros tinklalapyje
* Kestutis Staliunas, Research Professor of ICREA Archyvuota kopija 2009-12-20 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
| **Kęstutis Povilas Paukštys** |
| --- |
| Gimė | 1940 m. sausio 1 d.Kaunas |
| Mirė | 2013 m. gruodžio 21 d. (73 metai) |
| Sutuoktinis (-ė) | Bronė |
| Vaikai | Loreta, Rodrigas, Mindaugas |
|  |
| Veikla | profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1993 m. Tėvynės sąjunga |

**Kęstutis Povilas Paukštys** (1940 m. sausio 1 d. Kaune – 2013 m. gruodžio 21 d.) – Lietuvos ir Kauno miesto profsąjungų, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1954 m. Kauno 9-oje vidurinėje mokykloje baigė 7 klases, staiga mirus tėvui, nuo 1955 m. pradėjo dirbti darbininku.

1963–1992 m. Kauno avalynės fabriko, vėliau AB „Lituanica" šaltkalvis remontininkas. 1989 m. išrinktas įmonės darbininkų sąjungos pirmininku, 1990–1992 m. Kauno darbininkų sąjungos pirmininkas, Lietuvos darbininkų sąjungos tarybos narys. 1992–1996 m. LR Seimo narys. Išrinktas Kauno Pramonės vienmandatėje apygardoje (iškėlė Lietuvos Sąjūdžio koalicija). 1997–2000 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

1993 m. Tėvynės sąjungos narys.

Palaidotas Eigulių kapinėse.

Žmona Bronė, dukra Loreta, sūnūs Rodrigas ir Mindaugas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  „Mirė 1992–1996 metų kadencijos Seimo narys Kęstutis Povilas Paukštys". L24.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-05.
2. 1 2  A. Juodokas (1995), *Lietuvos Respublikos Seimas: 1992-1996*, Danielius, p. 196, ISBN 978-9986-442-06-6
3. ↑  „Mirė 1992–1996 metų kadencijos Seimo narys K.P.Paukštys". Alkas.lt. Nuoroda tikrinta 2021-06-05.
4. ↑  1992–1996 m. kadencijos Seimo narys
Koordinatės: 69°0′ p. pl. 120°0′ v. ilg.﻿ / ﻿69.000°š. pl. 120.000°r. ilg.﻿ / 69.000; 120.000

Vilkso žemės vieta
**Vilkso žemė** (angl. *Wilkes Land*) – kraštas rytų Antarktidoje, tarp 100 ir 142° r. il. tarp Adelės ir Karalienės Merės žemių. Iš šiaurės skalaujama Mausono jūros. Ledo dangos storis vietomis viršija 3000 m. Pakrantėje yra antarktinių oazių (Bangero, Grisono). Vilkso žemės pakrantėje išskiriami Nokso, Bado, Sabrinos, Klario, BANZARE krantai.

Ši žemė patenka į Australijos Antarktinę teritoriją. Yra šios antarktinės stotys: Keisio stotis (Australija), Konkordija (Italija, Prancūzija), A. B. Dobrovoskio stotis (neveikianti, Lenkija), Vilkso stotis (neveikianti, Australija).

Vilkso žemę 1840 m. atrado amerikiečių keliautojas Čarlzas Vilksas, kurio garbei šią žemę pavadino 1911–1914 m. Australijos antarktinė ekspedicija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 445
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KašlykasQaşlıq |
| --- |
|  |
| 

KašlykasKašlykas

 |
| Koordinatės | 58°08′57″ š. pl. 68°31′12″ r. ilg.﻿ / ﻿58.14917°š. pl. 68.52000°r. ilg.﻿ / 58.14917; 68.52000Koordinatės: 58°08′57″ š. pl. 68°31′12″ r. ilg.﻿ / ﻿58.14917°š. pl. 68.52000°r. ilg.﻿ / 58.14917; 68.52000 |
| Vieta | Rusija, Tiumenės sritis |
| Regionas | Sibiras |
| Istorija |
| Pastatytas |  ? |
| Sugriautas | 1588 m. |
| Laikotarpis | viduramžiai |
| Tauta | totoriai |

**Kašlykas** (tot. *Qaşlıq*) arba **Iskeras** (*İskär*), **Sibiras** (*Sibir*) – viduramžių miestas vakarų Sibire, Sibiro chanato sostinė. Jis buvo Irtyšiaus dešiniajame krante, prie Sibirkos upės žiočių, 17 km aukščiau šiandieninio Tobolsko.

Miestas susikūrė dar ikimongoliniais laikais. Čia gyveno įvairios tautos ir gentys nuo pat bronzos amžiaus pradžios. XIII a. Iskeras jau buvo svarbia gyvenviete. Nuo 1224 m. tapo Džuči valdomo uluso dalimi. Manoma, kad XIII a. čia buvusi uluso valdovo Šibano būstinė. 1367 m. miestas pažymėtas italų brolių Piciganių žemėlapyje kaip „Sibiras".

1468 m. miestas tapo Sibiro chanato dalimi, o 1495 m. Mahmetas Taibuga, nugalėjęs Šibanidus, perkėlė sostinę iš Čingi Turos į Kašlyką. 1563 m. Šibanidai valdžią atgavo, bet sostinė liko ten pat. 1582 m. miestą užpuolė Jermako armija, bet chanato valdovai iš Kašlyko pabėgo. Vėliau nugalėjus Jermaką, Kašlyke su Kazachų chanato parama bandė įsitvirtinti Taibuginai. Po 1588 m. mūšių Tobolske miestas buvo apleistas ir nuplautas Irtyšiaus upės. XX a. pr. Kašlyko vietoje dar buvo plytų ir akmenų liekanų.
Kraterio vieta
**Vilkso Žemės krateris** – krateris, atsiradęs prieš 250 mln. metų nukritus apie 48 km pločio meteoritui.

Manoma, kad meteorito smūgis sukėlė masinį išmirimą ir Australijos atskilimą nuo Gondvanos žemyno. Po šio išmirimo Žemėje atsirado ir pradėjo dominuoti dinozaurai. **Vilkso Žemės meteoritas** sukūrė apie 500 km. (483 km) pločio kraterį, esantį Antarktidoje Vilkso Žemėje 1,6 km gylyje. Atrastasis meteoritas buvo 4 kartus didesnis už Čiksulubo, kuris sukėlė dinozaurų išmirimą atsitrenkęs į Žemę prieš 65 mln. metų.

Kraterį atrado Ralph von Frese ir Laramie Potts išnagrinėję NASA GRACE palydovo matavimų duomenis. Atradėjai pastebėjo masės koncentracijos anomaliją, ištyrę duomenis detaliau priėjo išvadą, kad ją sukėlė milžiniško meteorito smūgis.

Nuorodos
--------

* SPACE.com:Giant Crater Found: Tied to Worst Mass Extinction Ever **(**angl.**)**
* GABC.net.au: iant meteor spawned Australian continent, scientists say **(**angl.**)**
* Nature.com: Does a giant crater lie beneath the Antarctic ice? **(**angl.**)**