|  Badžai |
| --- |
| Badžų moterys tradiciniais rūbais (Malaizija)Badžų moterys tradiciniais rūbais (Malaizija) |
| Gyventojų skaičius |  ? |
| Populiacija šalyse | Filipinų vėliava Filipinai Indonezijos vėliava Indonezija: 175 tūkst. Malaizijos vėliava Malaizija: 436 tūkst. Brunėjaus vėliava Brunėjus: 12 tūkst. Mianmaro vėliava MianmarasTailando vėliava Tailandas |
| Kalba (-os) | badžų kalbos, malajų, indoneziečių, tagalų ir kt. |
| Religijos | islamas |
| Giminingos etninės grupės | jakanai, iranunai, lumadai, sulai, morai, bugiai, malajai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Badžai |

**Badžai** (tag. *Badjao*, malaj. *Bajau*, sav. *A’a Sama*) arba ***oranglautai*** (malaj. *orang laut* 'jūros žmonės') – Pietryčių Azijos tautų grupė, gyvenanti Filipinuose, Indonezijoje, Malaizijoje, Brunėjuje, Mianmare, Tailande. Tai vandens klajoklių tautos (dar vadinamos 'jūrų čigonais'), gyvenančios ant polių pastatytuose kaimuose didesnių upių žiotyse, įlankose, salų pakrantėse.

Pagrindinės etninės grupės:

* oranglautai, orangmantokai, orangbarokiai, orangrajatai, orangkvalai – gyvena abipus Makasaro sąsiaurio (Riau, Bankos, Belitungo, Bungurano, Anambaso, Tambelano salų pakrantėse), didesnių Sumatros upių žiotyse;
* jakanai – Sulu salyne;
* tikieji badžai arba sama – vakarų ir šiaurės Borneo, rytų ir šiaurės Sulavesio upių žiotyse, pakrančių salelėse, taip pat prie Floreso, Adonaros, Sumbavos, Babaro, Bačano, Obio krantų, Sulu salyne;
* mokenai – Mjeiko salose, Kra sąsmaukos pakrantėse.

Vartoja sama-badžų kalbas (austroneziečių šeima), taip pat malajų, tagalų, indoneziečių ir kitas vietines kalbas. Didžioji dauguma tikinčiųjų – musulmonai sunitai, yra išlaikiusių tradicinę tikybą, krikščionių.

Verčiasi badžai žvejyba ir jūros gėrybių (perlų, perlamutro, moliuskų) rinkimu, medžiokle, maisto rinkimu. Badžai kartu su iranunais nuo seno vertėsi piratavimu ir vergų prekyba. Išplėtoję medžio drožybą (tradiciniai raižiniai *okir*).

Tradicinis būstas – skaptuotos burinės valtys su pašiūrėmis ir židiniais. Pakrantėje stato namus ant polių, tarpusavyje sujungtus tilteliais. Tradicinis maistas – žuvys, krabai, moliuskai.

Badžų visuomenės socialinis pagrindas – monogaminė šeima. Paprastai laikosi uždarai nuo kitų tautų. Badžų islame išlikę daug tradicinės religijos bruožų – tikėjimo įvairiomis dvasiomis, protėvių vėlių gerbimo papročio, šamanų (*dukun*) instituto. Badžai pasižymi labai gerais nardymo ir plaukiojimo įgūdžiais, didelę dienos dalį praleidžia plaukiodami ir nardydami, vaikai išmoksta plaukioti nuo mažumės. Dėl tokio gyvenimo būdo netgi pakito badžų fiziologija. Kadangi gyvenant ant vandens saulė labiau degina odą, moterys ir vaikai dažnai dėvi iš žolių ir ryžių pagamintas veido kaukes *burak*. Turi gausų muzikinį folklorą, epus.

* Badžų namai ant vandens (Sabahas, Malaizija)Badžų namai ant vandens (Sabahas, Malaizija)
* Badžų moteris (su veido kauke) ir vaikasBadžų moteris (su veido kauke) ir vaikas
* Puošni badžų valtis regatojePuošni badžų valtis regatoje
* Valtis-namasValtis-namas
* Badžų kaimas MolukuoseBadžų kaimas Molukuose

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Imantas Melianas. *Oranglautai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVII (On-Peri). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2010
5. ↑  *Баджао*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
6. ↑  „Diving deep on one breath could be in a 'sea nomad’s' DNA", CNN