recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 54°00′09″š. pl. 23°39′23″r. ilg.﻿ / ﻿54.002373°š. pl. 23.656485°r. ilg.﻿ / 54.002373; 23.656485

|  Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Lazdijų |
| **Savivaldybė** | Lazdijų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kapčiamiestis |
| **Adresas** | Č. Sasnausko g. 5 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1956 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūros formos |
| **Klebonas** | Jonas Alesius |

 *Kitos reikšmės – Dievo Apvaizdos bažnyčia.*
**Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kapčiamiesčio miestelyje. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu. Parapijos klebonas – Jonas Alesius.

Koplytėlė ant bažnyčios apsidės

Istorija
--------

Mikalojus Oginskis Kapčiamiestyje 1724 m. pastatė viešą koplyčią. 1744 m. ji minima kaip filija. XVIII a. antrojoje pusėje įkurta parapija. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. Į Kapčiamiestį 1900 m. paskirtas kunigas M. Guoga per pamaldas ėmė vartoti lietuvių kalbą.
1907 m. įsikūręs „Žiburio" draugijos skyrius (pirmininkas kunigas Juozas Bridžius) įsteigė biblioteką – skaityklą. 1941 m. birželio 22 d. bažnyčia sudegė. Įrengta laikina. Klebono Aleksandro Labanausko rūpesčiu ir padedant tikintiesiems 1956 m. pastatyta nauja dabartinė bažnyčia.

Architektūra
------------

Po 2014 m. remonto
Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su prieangiu ir apside. Šventoriaus tvora akmenų mūro.
**Generalizuotas nerimo sutrikimas** (angl. *generalized anxiety disorder, GAD*) – nerimo sutrikimas, pasižymimintis chronišku nerimu ir dirglumu be jokios specifinės priežasties.

Žmonės su šiuo sutrikimu linkę nerimauti dėl įvairių kasdienių rūpesčių ar ateities, netoleruoti nežinomybės ir tikisi, kad nuolatinis galvojimas padės užkirsti kelią problemų atsiradimui. Būdingas problemų išpūtimas. Dažnas mąstymas apie tai, kas gali blogiausio nutikti. Įvairių (net ir nepagrįstų) grėsmių apgalvojimas. Tokį asmenį apima neryžtingumas, kurį lydi baimė priimti blogus sprendimus. Būdingas nemokėjimas atsipalaiduoti, paleisti rūpesčius, keliančių minčių iš galvos, taip pat nerimastingumas, dirglumas, negebėjimas susikaupti.

Galiausiai tai pradeda trukdyti kasdienei veiklai, darbui, mokslui, socialinei veiklai ar santykiams.

Sutrikimą lydi šie simptomai: drebulys, raumenų įsitempimas, viduriavimas, prakaitavimas, galvos svaigimas ar skausmas (migrena), širdies permušimai, nuovargis, taip pat miego problemos (nemiga).

Nėra vienos konkrečios šį sutrikimą sukeliančios priežasties, veikiausiai jis išsivysto sąveikaujant biologiniams ir aplinkos faktoriams.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5  „Generalized anxiety disorder - Symptoms and causes". *Mayo Clinic*. Nuoroda tikrinta 2021-11-15.
**Plungės rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Lietuvoje. Teritorija – Plungės rajono savivaldybė ir Skuodo rajono savivaldybė. 6 teisėjai. Plungės rajono ir Rietavo savivaldybių teritorija priskirta Telšių rajono apylinkės teismo Hipotekos skyriui. Per metus Plungės rajono apylinkės teisme išnagrinėjama daugiau negu 2 000 bylų.

Apeliacinė instancija – Klaipėdos apygardos teismas.

Adresas: Vytauto g. 2, Plungė, LT-90123.

Istorija
--------

1926 m. rugsėjo 1 d. įsteigta Plungės taikos teisėjo nuovada. Taikos teisėju paskirtas Vladas Vasiliauskas.

Rietavo taikos teisėjo nuovada įsteigta 1924 m. vasario 1 d. pirmu taikos teisėju paskirtas Viktoras Jančiauskas.

2023 m. gruodžio 29 d. uždarius Skuodo rajono apylinkės teismą, šio rajono teisminės funkcijos perkeltos į Plungę.

Pirmininkai
-----------

* Nuo 1995 m. Aušra Volskytė

Šaltiniai
---------

1. ↑  KLAT inf. Archyvuota kopija 2011-01-31 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Steniulienė, Ingrida (2023 m. gruodžio 29 d.). „Lietuvoje uždaromi 5 teismų rūmai – jų veikla perkeliama į kitus miestus". *lrt.lt*. Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija. Nuoroda tikrinta 2023 m. gruodžio 29 d..


Klaipėdos apygardos teismo teritorijoje esantys apylinkės teismai

Klaipėdos miesto |
Palangos miesto |
Klaipėdos rajono |
Kretingos |
Plungės |
Skuodo |
Šilalės |
Šilutės |
Tauragės |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°58′08″š. pl. 22°34′05″r. ilg.﻿ / ﻿55.968962°š. pl. 22.568081°r. ilg.﻿ / 55.968962; 22.568081

|  Kaunatavos Dievo Apvaizdos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Telšių |
| **Savivaldybė** | Telšių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kaunatava |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1924 m. |

 *Kitos reikšmės – Dievo Apvaizdos bažnyčia.*
**Kaunatavos Dievo Apvaizdos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kaunatavos kaime, prie kelio  **194**  Užventis–Tryškiai–Viekšniai , Virvytės slėnio dešiniajame krante. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu.

Galinis fasadas
Renovuota mauzoliejinė koplyčia šventoriuje

Istorija
--------

Pirmoji bažnyčia pastatyta 1794 m. antroji – 1843 m. Už dalyvavimą 1863 m. sukilime konfiskuotas K. Stanevičiaus Kaunatavos dvaras. Kadangi kunigą išlaikė dvaras, tai nelikus jo nuo 1866 m. bažnyčia neveikė. Bažnyčios liturginius reikmenis perėmė Luokės klebonas ir perdavė Ubiškės bažnyčiai. Atkeldinti rusai 1871 m. prašė bažnyčią perduoti stačiatikiams. Kauno gubernatorius nesutiko ir 1872 m. įsakė nugriauti (įsakymas neįvykdytas).

1879 m. leista bažnyčią remontuoti ir joje laikyti pamaldas (remontas kainavo 1000 rublius). 1893 m. bažnyčia parduota iš varžytinių už 81 rublius ir nugriauta. 1924 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia veikė filijos teisėmis.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, dvibokštė, su apside.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kaunatavos Dievo Apvaizdos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Ieva Pakarklytė** |
| --- |
|  |
| 2022 m. |
| Gimė | 1989 m. rugpjūčio 24 d. (34 metai)Šiauliai |
| Tautybė | Lietuvė |
| Pilietybė |  Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Finansininkas Mindaugas Vaičiulis (nuo 2017-11) |
|  |
| Veikla | Politikė |
| Organizacijos | 2020–2024 m. Seimas |
| Pareigos | Laisvės frakcijos seniūnė |
| Partija | Laisvės partija |
|  |
| Išsilavinimas | 2012 B, 2014 M |
| Alma mater | VU TSPMI |

**Ieva Pakarklytė** (g. 1989 d. rugpjūčio 24 d. Šiauliuose) – Lietuvos politikė.

Biografija
----------

### Išsilavinimas

2008 m. baigė Klaipėdos Vydūno vidurinę mokyklą. 2012 m. Vilniaus Universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute įgijo politikos mokslų bakalauro laipsnį, 2014 m. – viešosios politikos analizės magistro laipsnį.

### Karjera

Studijuodama veikė „Lietuvos liberaliame jaunime", buvo Tarybos pirmininke.

2012–2015 m. dirbo Seimo nario Remigijaus Šimašiaus padėjėja.

2015–2020 m. dirbo mero R. Šimašiaus padejėja Vilniaus miesto savivaldybės administracijoje.

2019 m. buvo viena „Laisvės" partijos steigėjų, koordinavo partijos Seimo rinkimų programą. Per partinį sąrašą išrinkta į 2020–2024 m. Seimą. Jame priklauso Ekonomikos komitetui, Laisvės premijų komisijai.

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. 1 2 3  Kas jie – į Seimą išrinkti 49 parlamento naujokai?, alfa.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-11.
10. 1 2  „Naujojo 2020 m. Seimo nariai – kas jie tokie?", 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-11.
11. ↑  „Naujos kadencijos Seime – naujokų būrys: labiausiai išsiskiria Laisvės partija". Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-05-11.
12. ↑
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑
Koordinatės: 55°13′30.78″ š. pl. 23°35′24.85″ r. ilg.﻿ / ﻿55.2252167°š. pl. 23.5902361°r. ilg.﻿ / 55.2252167; 23.5902361

|  Lesčių Dievo Apvaizdos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Raseinių |
| **Savivaldybė** | Raseinių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lesčiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1789 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūra |

 *Kitos reikšmės – Dievo Apvaizdos bažnyčia.*
**Lesčių Dievo Apvaizdos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lesčių kaime, 9 km į pietryčius nuo Ariogalos, prie senojo Žemaičių plento. Liaudies architektūros formų. Tituluojama Dievo Apvaizdos vardu.

Interjeras

Istorija
--------

Kotryna Remerienė ir Jonas Remeris 1789 m. pastatė medinę bažnyčią ir išlaikė kunigą. Ji buvo Ariogalos parapijos filija. 1826 m. veikė parapinė mokykla; įsteigta altarija. Jai paskirtas didokas sodas. Parapija buvo sulenkėjusi. Tarpukariu visos nelotyniškos pamaldos buvo atliekamos lietuviškai. Prieglaudos pastate veikė pradžios mokykla, pašto agentūra, parduotuvė. Buvo rengiamos pramogos, vaidinimai. Vargonininkai Adomaitis, Juozas Rimkus subūrė bažnytinį chorą. Veikė pavasarininkų kuopa.

Lesčiuose daugiau kaip 30 metų klebonavo Juozas Underys (mirė 1953 m.). Parapijos valdytoju 1956–1961 m. buvo kunigas Antanas Ylius, Sibiro tremtinys. Jo rūpesčiu bažnyčia suremontuota: sienos iš lauko apkaltos lentomis, uždengtas naujas stogas, viduje pastatyta suolų; suremontuota varpinė.

Architektūra
------------

Bažnyčia stovi atokiau nuo gyvenvietės, ant kalvos. Ji liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su siaura apside, šonine zakristija ir bokšteliu ant kraigo. Šventoriaus tvora žema, mūrinė. Jame stovi medinė varpinė, yra senos kapinės.

Galerija
--------

* Nuo Žemaičių plentoNuo Žemaičių plento
* Bažnyčia kapinių apsuptyjeBažnyčia kapinių apsuptyje
* 2012 m.2012 m.
* 2018 m.2018 m.
* Vargonų chorasVargonų choras
* Bokštelio kryžiusBokštelio kryžius

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lesčių Dievo Apvaizdos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Lesčių Dievo Apvaizdos parapija
Žvaigždžių spiečius
**Žvaigždės sistema** (angl. - star system) - kelios žvaigždės, gravitacijos pagalba besisukančios viena aplink kitą.  Žvaigždės, esančios šioje sistemoje sukasi aplink bendrą masės centrą, kuris vadinamas baricentru. Šios sistemos plika akimi yra matomos, tačiau jas matome kaip vieną žvaigždę.

Galaktika
Kai itin daug žvaigždžių tampa priklausomos nuo žvaigždžių spiečiumi, o dar daugiau žvaigždžių, kartu su žvaigždžių liekanomis ir tarpžvaigždinėmis dujomis, kurios susietos viena kitos gravitacijos - tampa galaktika. Žvaigždžių sistema nėra lygi planetinei sistemai, nors jos dažnai maišomos. Planetinė sistema (angl. - Planetary system) turi planetų ir kitų dangaus kūnų (pvz: kometų).

Kelių žvaigždžių sistemos
-------------------------

Kelių žvaigždžių sistemos - sudarytos iš trijų arba daugiau žvaigždžių, kurios danguje iš žemės (žiūrint teleskopu) atrodo arti viena kitos. Dažniausiai šios sistemos sudarytos iš trijų žvaigždžių. Žvaigždžių sistemos (iki aštuonių žvaigždžių) turi ir savus pavadinimus, pvz:. (angl.) octuple - 8 žvaigždės.

Jaunos sistemos
---------------

Katės letenos ir omaro ūkai. VLT tyrimo teleskopo vaizde pavaizduotas Katės letenos ūkas (NGC 6334, viršuje dešinėje) ir Omaro ūkas (NGC 6357, apačioje, kairėje).
Labai jaunos ir nestabilios, chaotiškos sistemos (angl.) - Trapezia. Neužilgo jos susiskaido į atskiras stabilias žvaigždes. Besiskaldant jos gali atrodyti kaip didelio greičio, ryškios žvaigždės. Šios sistemos nėra retos ir dažniausiai aptinkamos šalia ryškių kosminių dulkių debesų (angl. - nebulae)

Nuorodos
--------

••https://en.wikipedia.org/wiki/Star\_system#•https://en.wikipedia.org/wiki/Planetary\_system •https://en.wiktionary.org/wiki/octuple • ••Visuotinė lietuvių enciklopedija

1. ↑
2. ↑
3. ↑
| **Leonas Alesionka** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1949 m. sausio 6 d. (74 metai)Švenčionyse |
|  |
| Veikla | gydytojas, savivaldybininkas, Lietuvos politinis veikėjas |
| Partija | 
* 1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partija;
* 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partija.

 |
|  |
| Alma mater | 1972 m. Vilniaus universitetas |

**Leonas Alesionka** (g. 1949 m. sausio 6 d. Švenčionyse) – gydytojas, savivaldybininkas, Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija
----------

1966 m. baigė Anykščių vidurinę mokyklą, 1972 m. – Vilniaus universiteto Medicinos fakultetą.

1972–1975 m. Ukmergės ligoninės gydytojas, 1975–1992 m. ir 1996–2000 m. Anykščių ligoninės gydytojas dermatovenerologas.

1992–1996 m. Seimo narys (išrinktas daugiamandatėje apygardoje). 1997–2003 m. Anykščių rajono savivaldybės tarybos narys, 2000–2001 m. – Anykščių meras. 2001–2002 m. Valstybinės ligonių kasos Medicinos ir ekspertizės skyriaus vedėjas, 2002–2003 m. – Vidaus audito ir ekspertizės skyriaus vedėjas.

2003–2011 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovas Panevėžio apskrityje.

1990–2001 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos (LDDP) narys, 2001–2012 m. Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) narys, LSDP tarybos narys, 2001–2012 m. LSDP Anykščių skyriaus pirmininkas. Nuo 2012 m. Respublikonų partijos narys.

Šaltiniai
---------

1. ↑  A. Juodokas. Lietuvos Respublikos Seimas: 1992-1996. Vilnius: Danielius, 1995, p. 38.
2. ↑
| **Sahelanthropus tchadensis** |
| --- |
| *Sahelanthropus tchadensis* (kompiuterinė rekonstrukcija) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Primatai  *( Primates)* |
| Šeima: | Hominidai  *( Hominidae)* |
| Gentis: | Sahelanthropus  *( Sahelanthropus)* |
| Rūšis: | Sahelanthropus tchadensis  *( Sahelanthropus tchadensis)* |

 |

***Sahelanthropus tchadensis*** – iškastinė žmogbeždžionė, anksčiau klasifikuota kaip galima seniausia žmogaus šeimos rūšis, tačiau vėliau priskirta Mioceno žmogbeždžionėms, susijusioms su žmogumi bei šiuolaikiniais Afrikos primatais. Laikoma, kad gyveno prieš maždaug 7 milijonus metų. Pagal iškastinius duomenis, santykinai mažos kaukolės (smegenų tūris 340-360 kubinių centimetrų, žmogaus – apie 1350), penkiomis žandikaulio dalimis, primityvių veido bruožų. Pavyzdžių buvo aptikta Čado dykumoje. Kadangi kitų kaulų išskyrus galvos nebuvo rasta, nėra tiksliai žinoma ar *Sahelanthropus tchadensis* buvo dvikojis, nors taip manoma.

Nuorodos
--------

* **(**pranc.**)**

* Archyvuota kopija 2009-04-26 iš Wayback Machine projekto. **(**pranc.**)**
| **Petras Antanas Šalčius** |
| --- |
| Gimė | 1943 m. birželio 11 d.Čiudiškiai, Prienų valsčius |
| Mirė | 2023 m. liepos 27 d. (80 metų) |
| Sutuoktinis (-ė) | Regina |
| Vaikai | Rimantas, Arūnas, Petras |
|  |
| Veikla | inžinierius, ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1994 m. Tėvynės sąjunga |
|  |
| Alma mater | 1966 m. Kauno politechnikos institutas |

**Petras Antanas Šalčius** (1943 m. birželio 11 d. Čiudiškiuose, Prienų valsčius – 2023 m. liepos 27 d.) – inžinierius, Lietuvos ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Kartu su tėvais 1949–1958 m. sovietų valdžios ištremtas į Sibirą. 1961 m. baigė Kauno darbininkų jaunimo vakarinę mokyklą. 1966 m. baigė Kauno politechnikos institutą ir įgijo kelių inžinieriaus kvalifikaciją.

Dirbo Kauno plentų valdyboje darbininku, baigęs institutą – darbo vykdytojas. 14 metų dirbo vyriausiuoju inžinieriumi Vilkaviškio kelių remonto statybos valdyboje, vėliau – Rokiškio 7-ojoje kelių statybos valdyboje. 1993–1996 m. Valstybinės tiltų inspekcijos vyresnysis inspektorius. 1996–2000 m. Seimo narys, išrinktas Rokiškio vienmandatėje apygardoje. Nuo 2001 m. UAB „Zarasų automobilių keliai" direktorius.

1990 m. išrinktas Rokiškio rajono tarybos deputatu, 1995–1997 m. 2003–2007 m. ir 2007 m. (mandato atsisakė) Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1994 m. Tėvynės Sąjungos narys, Politinio komiteto pirmininkas, pirmininko pavaduotojas.

Žmona Regina, vaikai Rimantas, Arūnas, Petras.

Išnašos
-------

1. 1 2  Kas yra kas Lietuvoje
1997. Politika, 1997, p. 125.
2. 1 2 3  *Pro memoria. Petras Antanas Šalčius*. Gimtasis Rokiškis. Nuoroda tikrinta 2023-12-13.
3. ↑
4. ↑
| San Ignasijus*San Ignacio Guazú* |
| --- |
|        |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

San IgnasijusSan Ignasijus

26°53′0″ p. pl. 57°01′0″ v. ilg.﻿ / ﻿26.88333°š. pl. 57.01667°r. ilg.﻿ / 26.88333; 57.01667﻿ (San Ignasijus (Paragvajus))Koordinatės: 26°53′0″ p. pl. 57°01′0″ v. ilg.﻿ / ﻿26.88333°š. pl. 57.01667°r. ilg.﻿ / 26.88333; 57.01667﻿ (San Ignasijus (Paragvajus)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Paragvajaus vėliava Paragvajus |
| **Departamentas** | Misjoneso departamentas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1609 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 32 163  |
| **Altitudė** | 124 m |
|  |
|  **Vikiteka** | San Ignasijus |
|  |
| **Kirčiavimas** | Sán Ignãsijus |

**San Ignasijus** arba ***San Ignasio Gvasu*** (isp. *San Ignacio Guazú*) – miestas pietryčių Paragvajuje, Misjoneso departamente, 226 km į pietryčius nuo Asunsjono. Tai didžiausias departamento miestas. Kelių mazgas: praeina *Ruta 1* (Asunsjonas–Enkarnasjonas), prasideda *Ruta 4* (link Pilaro). Žemės ūkio regiono centras (soja, kukurūzai, sorgai, gyvuliai). Mieste išlikę daug barokinės architektūros statinių, veikia Jėzuitų meno muziejus, karo muziejus, kultūros namai. Veikia keleto universitetų padaliniai. Apylinkėse įsikūrusi Kanados menonitų kolonija.

Istorija
--------

San Ignasijų 1609 m. kasiko Arapysandu žemėse įkūrė jėzuitai Marsialis de Lorensana ir Fransiskas de San Martinas. 1610 m. misija pavadinta San Ignasio Guasu („didysis San Ignasijus"), idant būtų atskirta nuo San Ignasijo misijos Argentinoje. Ši misija tapo svarbiu apaštaliniu centru – iš San Ignasijaus misionieriai keliavo po aplinkines žemes ir ten steigė naujas misijas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| **Gediminas Ratkevičius** |
| --- |
| Gimė | 1977 m. rugsėjo 19 d. (46 metai)Trakai |
| Sutuoktinis (-ė) | Neringa |
| Vaikai | Faustina, Nojus |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Liberalų sąjūdis |
|  |
| Alma mater | 2000 m. Lietuvos teisės akademija |

**Gediminas Ratkevičius** (g. 1977 m. rugsėjo 19 d. Trakuose) – Lietuvos ir Elektrėnų savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1995 m. baigė Vievio vidurinę mokyklą. 2000 m. baigė Lietuvos teisės akademiją.

1993–1995 m. buvo diskotekos vedantysis Vievio kultūros centre. 1998–2000 m. dirbo tardytoju Trakų rajono policijos komisariate. 2000–2019 m. dirbo teisininku Elektrėnų savivaldybės administracijoje, 2019–2022 m. buvo administracijos direktorius. Nuo 2023 m. Elektrėnų savivaldybės meras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Meras Gediminas Ratkevičius - Elektrėnų savivaldybė. elektrenai.lt. Nuoroda tikrinta 2023-05-03.
2. ↑  Gediminas RATKEVIČIUS (II). vrk.lt. Nuoroda tikrinta 2023-05-03.


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Kęstutis Vaitukaitis** | **Elektrėnų meras**2023– | Po to:' |
| **Raymond Schmittlein** |
| --- |
|  |
| R. Šmitlenas 1964 m. |
| Gimė | 1904 m. birželio 19 d.Rubė, Prancūzija |
| Mirė | 1974 m. rugsėjo 24 d. (70 metų)Felonas, Prancūzija |
|  |
| Veikla | kalbininkas, politikas |
| Sritis | toponimika |
| Pareigos | deputatas |
|  |
| Alma mater | Sorbonos universitetas |

**Raimonas Šmitlenas** (*Raymond Schmittlein*, g. 1904 m. birželio 19 d. – 1974 m. rugsėjo 24 d.) – Prancūzijos kalbininkas, politikas.

Biografija
----------

Studijavo Paryžiaus 1 Panteono‑Sorbonos universitete germanistiką. 1934–1938 m. Vytauto Didžiojo universitete dėstė prancūzų kalbą ir literatūrą. 1938–1940 m. Rygos prancūzų instituto direktorius.

Antrojo pasaulinio karo metais kariavo Prancūzijos kariuomenėje, tapo pulkininku. 1940 m. dalyvavo Narviko mūšyje, vadovavo Laisvosios Prancūzijos pajėgoms Londone. Artimai bendravo su Šarliu de Goliu, organizavo prancūzų rezistenciją. Po II pasaulinio karo paskirtas prancūzų okupacinės zonos Vokietijoje visuomeninio švietimo direktoriumi. Ten į Tiubingeno universitetą pakvietė dėstyti Antaną Salį ir Praną Skardžių, padėjo pasitraukusiems Lietuvos dailininkams. 1958–1967 m. Prancūzų tautos susivienijimo partijos deputatas nuo Belforo teritorijos. Dirbo kolonijų reikaluose, vėliau – Prancūzijos–TSRS asociacijos viceprezidentas.

Mokslinė veikla
---------------

Tyrinėjo baltų, finų, germanų, rusų toponimiją. Dirbdamas Lietuvoje paskelbė straipsnių lietuvių kalbos istorijos, toponimijos, kultūros temomis. 1937 m. jis organizavo nemažai renginių, skirtų paminėti 125-ąsias Napoleono žygio per Lietuvą metines.

Vienas žurnalo *Revue internationale d’onomastique* redaktorių. Parašė knygą „Aisčių tautybės tyrinėjimai. Lietuvių toponimija". Išleido prancūzų kalbos vadovėlį lietuviams.

Raimonas Šmitlenas teigė, kad dvikamieniai senovės lietuvių vardai esti germaniškos (gotiškos) kilmės.

Bibliografija
-------------

* Prancūzų k. vadovėlis (*Douce France*, II d. 1935–1936 m.)
* Aisčių tautybės tyrinėjimai. Lietuvių toponimija (*Études sur la nationalité des Aestii. Toponymie lituanienne*, 1948 m.)
* *Édition critique de l’essai autobiographique de J. W. Goethe, Le Siège de Mayence* (1951 m.)
* Kristaus mirties aplinkybės ir priežastys (*Circonstances et causes de la mort du Christ*, 1950 m.)
* Baltų mitai ir religijos (*Mythes et religions des Baltes*)
* Apie Cezarį Galijoje (*Avec César en Gaule*, 1970 m.)

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  *Raymond Schmittlein*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXII (Sko–Šala). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2012
2. ↑  Siramy P. *25 ans dans les services secrets*. – Paris: Flammarion, 2010.
3. ↑  Raymond Schmittlein, *limis.lt*
4. ↑   Schmittlein R. „Voies et impasses de la toponymie lituanienne" // *Revue internationale d’onomastique*. Nr. 2, 1958. P. 126.
| **Vytenis Tomkus** |
| --- |
| Gimė | 1980 m. kovo 1 d. (43 metai)Kaišiadorys, Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Miglė |
| Vaikai | Saulė, Vytis |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Kaišiadorių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai |

**Vytenis Tomkus** (g. 1980 m. kovo 1 d. Kaišiadoryse) – Lietuvos ir Kaišiadorių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas, 2015-2023 m. Kaišiadorių rajono meras. Nuo 2023 m. eina Žemės ūkio viceministro pareigas.

Biografija
----------

1988–1998 m. mokėsi Kaišiadorių 1-ojoje vidurinėje mokykloje. 1988–1994 m. lankė vaikų muzikos mokyklą.

1998 m. įstojo į Vytauto Didžiojo universiteto Tarptautinės teisės ir politikos mokslų institutą (vėliau – Politikos mokslų ir diplomatijos institutas), jį baigė 2002 m. ir įgijo viešojo administravimo bakalauro kvalifikacinį laipsnį, o Ekonomikos ir vadybos fakultete įgijo verslo administravimo gretutinės specialybės pagrindus.

1999 m. Divizijos generolo Stasio Raštikio puskarininkių mokykloje pradėjo lankyti jaunesniųjų karininkų vadų kursus (vėliau – Studentų karinio rengimo batalionas) ir 2002 m. įgijo atsargos leitenanto karinį laipsnį bei pėstininkų būrio vado kvalifikaciją.

2002 m. įstojo į Vytauto Didžiojo universiteto Teisės institutą, jame 2005 m. baigė komercinės teisės magistrantūros studijų programą ir įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį, taip pat buvo suteiktas Mičigano universiteto (JAV) Transnacionalinės teisės sertifikatas.

2006–2007 m. Vytauto Didžiojo universitete išklausė papildomus teisės vientisųjų studijų programos dalykus ir įgijo teisės magistro kvalifikacinį laipsnį.

Nuo 2009 m. pradėjo dirbti Lietuvos centrinėje kredito unijoje Kaune teisininku, nuo 2010 m. dirbo Teisės ir kredito unijų finansinės veiklos vertinimo skyriaus vadovu.

2010 m. įstojo į Tėvynės Sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partiją. 2012 m. pabaigoje buvo išrinktas TS-LKD Kaišiadorių skyriaus pirmininku, o 2014 m. pabaigoje skyriaus pirmininku buvo perrinktas antrai kadencijai. 2014 m. pradžioje tapo Jaunųjų konservatorių lygos Kaišiadorių skyriaus nariu.

2015 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimuose laimėjo mero rinkimus Kaišiadorių rajone.

2023 m. paskirtas Žemės ūkio viceministru.

Žmona Miglė – biochemijos mokslų daktarė, dirba Vilniaus universitete.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vytenis Tomkus Archyvuota kopija 2015-04-02 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Merai Archyvuota kopija 2015-11-10 iš Wayback Machine projekto.


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Romualdas Urmilevičius** | **Kaišiadorių rajono meras**2015–2023 | Po to:**Šarūnas Čėsna** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

| **Vasilijus Popovas** |
| --- |
| Gimė | 1956 m. kovo 7 d. (67 metai)Mironiškyje, Zarasų raj. |
| Sutuoktinis (-ė) | Valentina |
| Vaikai | Vitalijus, Rima |
|  |
| Veikla | inžinierius, Lietuvos ir Kauno politinis veikėjas. |
| Partija | 
* 1984 m. Lietuvos komunistų partija;
* 1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partija;
* 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partija.

 |
|  |
| Alma mater | 1979 m. Kauno politechnikos institutas |

**Vasilijus Popovas** (g. 1956 m. kovo 7 d. Mironiškyje, Zarasų raj.) – Lietuvos ir Kauno politinis veikėjas ir inžinierius. Politiko Petro Papovo brolis.

Biografija
----------

Užaugo daugiavaikėje 9 vaikų valstiečių sentikių šeimoje. 1963–1971 m. mokėsi Stelmužės aštuonmetėje mokykloje, 1971–1974 m. Zarasų internatinėje mokykloje, 1979 m. baigė Kauno politechnikos institutą, radijo inžinierius.

1979 m. LLKJS Kauno miesto komiteto instruktorius, 1980–1984 m. Kauno Požėlos rajono komjaunimo komiteto antrasis sekretorius, 1984–1986 m. LKP Kauno Požėlos rajono komiteto instruktorius, nuo 1986 m. propagandos ir agitacijos skyriaus vedėjas, nuo 1988 m. sekretorius, 1989 m. pirmasis sekretorius. 1989 m. LKP Kauno miesto komiteto sekretorius. 1991–1994 m. UAB „Ada" ekonomistas, 1994 m. IAB „Elektronikos investicija" direktorius, 1995–2000 m. AB „Lietuvos taupomasis bankas" Kauno Centro skyriaus inžinierius.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narys, Kauno miesto tarybos pirmininko pavaduotojas, 1993–2001 m. tarybos pirmininkas, LDDP tarybos narys. 2000–2004 m. Seimo narys. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Kauno skyriaus narys, LSDP tarybos narys.

1995–2000 m. (LDDP sąraše), 2002–2003 m. ir nuo 2005 m. (LSDP) Kauno miesto savivaldybės tarybos narys, nuo 2005 m. LSDP frakcijos seniūnas.

2013–2016 m. Kauno vicemeras.

Žmona Valentina, sūnus Vitalijus, dukra Rima.

Kontroversijos
--------------

2013 m. gruodžio 17 d. į darbo vietą atvyko neblaivus, nustatytas 3 promilių girtumas. 2020 m. liepos 9 d. sulaikytas girtas prie vairo, nustatytas sunkus girtumas.

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑  *Kauno vicemeras užleidžia kėdę*. Kauno diena. Nuoroda tikrinta 2023-12-13.
3. ↑  *Girtas į darbą atėjęs Kauno vicemeras Vasilijus Popovas išsiblaivęs atsiprašo, bet posto nepalieka*. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2023-12-13.
4. ↑  *Praeityje įtakingo Kauno politiko kelionė vos nesibaigė tragedija: vairavo toks girtas, kad nepastovėjo ant kojų*. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2023-12-13.

Nuorodos
--------

* 2004 m. LR Seimo kandidato anketa
Tinklai paukščiams gaudyti Ventės ornitologijos stotyje
**Ventės rago ornitologinė stotis** – ornitologinė stotis Ventės rage, įkurta 1929 m. profesoriaus T. Ivanausko iniciatyva.

Per Ventės ragą kartais praskrenda iki 300 tūkst. paukščių per metus. Stotyje per metus apžieduojama apie 60-80 tūkst. paukščių. Absoliutus rekordas buvo 2002 m. rugsėjo 23 d. kai buvo sužieduoti 6519 sparnuočiai per parą. Stotyje veikia muziejus, supažindinantis lankytojus su Kuršių marių gamtovaizdžiu, būdingiausiais biotopais, dažniausiai sutinkamais gyvūnais.

Pirmasis paukščius Ventės Rage ėmė žieduoti Mikas Posingis, 1924–1944 m. dirbęs švyturio prižiūrėtoju. Jis pasiūlė prof. T. Ivanauskui čia įkurti žiedavimo stotį, kas ir buvo 1929 m. padaryta profesoriaus pastangų dėka.

Pradžioje paukščiai buvo gaudomi užmetant tinklus ant krūmų ir į juos įvarant paukščius. 1959 m. pastatytos specialios gaudyklės. Nuo 1962 m. stoties darbuotojai Kuršių Nerijoje pastatė gaudyklę ir ėmė ten žieduoti migruojančius paukščius (nuo 1986 m. žiedavimo darbus Neringoje perėmė naujai įsikūrusi Juodkrantės paukščių žiedavimo stotis). 1978 m. Ventės Rage pastatyta didžioji paukščių gaudyklė, kuri buvo iškeliama į 25 metrų aukštį. 1982 m. stoties vedėjas Leonas Jezerskas sukūrė naujo tipo – zigzaginę gaudyklę į kurią paukščiai patekdavo tiek iš vienos, tiek ir iš kitos pusės. Nuo 1994 m. leidžia žurnalą „Ventės Ragas" apie Nemuno deltos, Kuršių marių ir Baltijos pajūrio paukščius.

Vedėjai
-------

* Vytautas Jusys

Išnašos
-------

1. ↑  Delfi TV – Ventės Rago ornitologinė stotis švenčia 80 metų jubiliejų Archyvuota kopija 2010-04-01 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Ziedavimas.com – Ventės Rago ornitologinė stotis

Literatūra
----------

* Ventės rago ornitologinė stotis (sud. Vytautas Jusys, Leonas Jezerskas). – Kaunas: Lututė, 2007. – 116 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-692-73-7

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
Slaviankos įlanka. Apačioje esantis pusiasalis – Briuso pusiasalis.
**Briuso pusiasalis** (rus. *Полуостров Брюса*) – pusiasalis Primorės krašte, vakariniame Amūro įlankos krante. Šis pusiasalis skiria Slavų įlanką ir Baklano užutėkį. Pusiasalio labiausiai rytinis taškas yra Briuso kyšulyje, tenai stovi Biusės švyturys ir gyvenvietė Majak Biusė. Pusiasalyje yra Čiroko kyšulys (rus. *мыс Чирок*, piečiau Briuso kyšulio) ir Slaviankos kyšulys (šiauriau Briuso kyšulio). Į šiaurinę pusiasalio dalį įeina Nerpos užutėkis, į pietinę dalį – Čiroko užutėkis. Pusiasalyje teka daug smulkių upelių.

Pusiasalio reljefas daugiausia kalnuotas. Aukščiausias taškas – 177 m. Krantas uolingas, su skardžiais. Jūroje ties pusiasaliu daug povandeninių ir antvandeninių uolų. 

Prie pusiasalio jūros gylis iki 35 m. Pietinėje pakrantėje, už 2,5 km nuo kranto yra maža Antipenkos sala. 

Pusiasalyje yra gyvenvietės Slavianka, Baza Kruglaja ir Majak Biusė. Pusiasalis naudojamas kaip poilsio zona.

Pavadinimas
-----------

Pirmą kartą įlanką 1855 m. aprašė britų jūrininkai (laivai „Barracuda" ir „Winchester"). Po 7 metų (1862 m.) įlanką pakartotinai aprašė V. Babkino ekspedicija. Nėra žinoma, kieno garbei taip pavadintas šis pusiasalis. Vienas aiškinimas yra toks, kad pusiasalį pavadino britų admirolo Briuso, kuris 1855 m. vadovavo eskadrai, aplankiusiai Petropavlovską, garbei. Kitas aiškinimas yra, kad pusiasalį pavadino Petro I bendražygio Jakovo Briuso garbei. XX a. pradžioje pusiasalį vadino Salvų pusiasaliu.

Nuorodos
--------

1. ↑  Топографическая карта K-52-47 — 1 : 100 000
2. ↑  Топографическая карта K-52-XII — 1 : 200 000
3. 1 2  Полуостров Брюса
| Assassin's Creed Nexus |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Ubisoft |
| Leidėjas | Ubisoft |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | Chris Tilton |
| Išleidimo data | 2023 m. lapkričio 16 d. |
|
| Žanras (-ai) | Veiksmo-nuotykių, stealth |
| Režimas | Vieno žaidėjo |
|
| Reitingai | {{{reitingai}}} |
| **Platforma** | Meta Quest 2Meta Quest ProMeta Quest 3 |
| Versija | {{{versija}}} |
| Variklis | {{{variklis}}} |
| Reikalavimai | – |
| Platinimas | {{{media}}} |
|
| Licencija | {{{licencija}}} |
| Pirmtakas | {{{pirmtakas}}} |
| Kitos dalys | Assassin's Creed |
| {{{svetainė}}} |

**Assassin's Creed Nexus** – virtualios realybės akiniais paremtas veiksmo-nuotykių žanro kompiuterinis žaidimas, sukurtas ir išleistas „Ubisoft". Kaip kompanijai "Meta" priklausančios virtualios realybės įrangos linijos "Meta Quest" ekskliuzyvas buvo pristatytas 2023 m. lapkričio 16 d.

Tai pirmasis „Assassin's Creed" serijos žaidimas, sukurtas išskirtinai virtualios realybės įrenginiams ir perteikiamas iš pirmojo asmens perspektyvos. Užuominos apie žaidimo vystymą pasigirdo dar 2020 m. viename iš „Facebook" organizuojamų renginių. Po išleidimo iš apžvalgininkų sulaukė daugiausiai teigiamų atsiliepimų.

Apie žaidimą
------------

Šiame žaidime vėl sugrįžtama prie ankstesnių „Assassin's Creed" žaidimų herojų: Ecijo Auditorės, Konoro Kenvėjaus ir Kasandros. Neįvardintas programišius (*hacker*) pasamdomas slapta dalyvauti vienoje iš „Abstergo" korporacijos vykdomų programų, kurios tikslas yra surinkti *Isu* mašinos fragmentų kodus ir perkelti juos į *Animus*, tokiu būdu sukuriant itin galingą kompiuterį, pajėgų nuspėti ir valdyti žmonių elgesį. Keliose skirtingose istorinėse epochose žaidėjui patikėta užminuoti vadinamus „loginius sprogmenis", kad šie sunaikintų fragmentų kodus ir „Abstergo" negalėtų jais pasinaudoti.

Išnašos
-------

1. ↑  „Assassin's Creed and Splinter Cell coming to Oculus VR" – Ubisoft.
2. ↑  „Assassin's Creed Nexus VR critic reviews" – Metacritic.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R*Assassin's Creed* |
| --- |
|  |
| Kompiuteriniai žaidimai | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pagrindinė serija | 
* *Assassin's Creed*
* *II*
* *Brotherhood*
* *Revelations*
* *III*
* *IV: Black Flag*
* *Rogue*
* *Unity*
* *Syndicate*
* *Origins*
* *Odyssey*
* *Valhalla*
* *Mirage*
 |
|  |
| Kiti | 
* *Altaïr's Chronicles*
* *Bloodlines*
* *II: Discovery*
* *III: Liberation*
* *Identity*
* *Chronicles*
* *Nexus*
 |

 |

 |
Gintaro kelias
Gintaro šaltiniai Europoje
**Gintaro kelias** – senovinis prekybos kelias, kuriuo buvo gabenamas gintaras. Vandeniu ir svarbiausiais takais per daugelį amžių kelias vedė iš Europos į Aziją ir atgal, ir iš šiaurinės Afrikos į Viduržemio jūrą.

Gintaras buvo gabenamas iš Šiaurės ir Baltijos jūrų krantų Vyslos ir Dniepro upėmis į Italiją, Graikiją, Juodąją jūrą, ir Egiptą prieš tūkstančius metų ir vėliau.

Romos Imperijos laikais pagrindinis kelias vedė į pietus nuo Baltijos kranto Prūsijoje per Bojų žemę (dabar Čekijos Respublika ir Slovakija) į Adrijos jūrą. Garsus senovės Egiptiečių faraonas Tutanchamonas arba 'Tut' buvo palaidotas su brangenybėmis tarp kurių rasti ir dirbiniai iš baltiško gintaro. Taip pat gintaras buvo siunčiamas iš Šiaurės jūros į Apolono šventyklą Delfuose kaip auka. Nuo Juodosios jūros, prekyba galėjo būti tęsiama į Aziją kitu prekybos keliu – Šilko keliu.

Senieji prūsų miestai Viskiautai ir Drusuo buvo pradinis gintaro kelio į pietus taškas. Skandinavijoje gintaro kelias, kaip manoma padėjo pagrindus Šiaurinei Bronzos amžiaus kultūrai darydamas Viduržemio jūros įtaką labiausiai nutolusioms šiaurės Europos šalims.

Gintaro kelias šiomis dienomis
------------------------------

Šiandien turistinis maršrutas „Gintaro kelias" driekiasi Baltijos pajūriu nuo Kaliningrado iki Latvijos. Gintaro kelio objektai:

* Mizgirio Gintaro galerija- muziejus Nidoje
* Gintaro įlanka Juodkrantėje
* Mažosios Lietuvos istorijos muziejus
* Gintaro gaudymo vieta Karklėje
* Gintaro muziejus Palangoje
* Atviros gintaro dirbtuves Palangoje
* Žemaičių alka Šventojoje

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2018-10-27 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gintaro kelias** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Amber Road Archyvuota kopija 2016-10-25 iš Wayback Machine projekto.
* OWTRAD-scientific description of the amber road in Poland
* Old World Traditional Trade Routes (OWTRAD) Project
* Amber route along the river Elbe
* Joannes Richter – „Spelling Thee, U & I – Introducing into the art of amber trading & Initiation in the great Androgyne Religion" Archyvuota kopija 2008-12-17 iš Wayback Machine projekto. (pdf file)
* Joannes Richter – „Die Bernsteinroute bei Backnang" Archyvuota kopija 2006-02-24 iš Wayback Machine projekto. (pdf file)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPrekybiniai keliai |
| --- |
|  |
| 
Arbatos kelias · Druskos kelias · Gintaro kelias · Hanzos lyga · GT kelias · Jūrinis šilko kelias · Kambodža-Dvaravati kelias · Kelias iš variagų pas graikus · Via Maris · Romėnų-indų prekyba · Karališkasis kelias · Prieskonių kelias · Šilko kelias · Smilkalų kelias · Prekybos trikampis · Volgos prekybinis kelias · Transsacharinė prekyba · Transmalakinė prekyba |

 |
| **Dovilė Šakalienė** |
| --- |
|  |
| 2023 m. |
| Gimė | 1978 m. birželio 1 d. (45 metai)Kaunas |
| Gyven. vieta | Vilnius |
| Tautybė | Lietuvė |
| Pilietybė |  Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Valdas |
| Vaikai | Dominykas |
| Religija | Katalikė |
|  |
| Partija | LSDP |
|  |
| Išsilavinimas | Teisės psichologijos magistras |
| Alma mater | VU, MRU |

**Dovilė Šakalienė** (g. 1978 m. birželio 1 d. Kaune) – Lietuvos psichologė, politikė.

Biografija
----------

1996 m. baigė Panevėžio 5-ąją vidurinę mokyklą. 1994–1995 m. pagal Atviros Lietuvos fondo moksleivių mainų programą semestrą mokėsi Cibola High School, Naujojoje Meksikoje, JAV.

2001 m. Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete baigė psichologijos studijas (bakalauras). 2003 m. Mykolo Romerio universitete baigė teisės psichologijos studijas (magistras). Buvo Psichologijos krypties studijų programų komiteto narė, Studentų mokslinės draugijos Teisės psichologijos skyriaus steigėja bei pirmoji pirmininkė.

2004–2005 m. dėstė Mykolo Romerio universitete asocialaus elgesio psichologiją bei kriminalinę psichologiją (praktiniai seminarai). 2004–2015 m. dirbo Žmogaus teisių stebėjimo institute nuo projektų vadovės iki vykdančiosios direktorės.

2011–2015 m. „Žinių radijo" laidų „Žmogus žmogui", „Kas graužia tėvus", „Nepaprastos istorijos" autorė. 2012–2016 m. dirbo akredituota žurnaliste prie Europos Tarybos Strasbūre.

Politinė veikla
---------------

2016 m.
2016–2020 m. Seimo narė išrinkta su Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga. 2020–2024 m. Seimo narė, išrinkta Lietuvos socialdemokratų partijos sąraše. Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto narė, Savižudybių ir smurto prevencijos komisijos steigėja ir narė.

2016–2017 m. Seimo LVŽS frakcijos narė, nepartinė.

2017 m. gruodį tapo Lietuvos socialdemokratų partijos nare.

Žinoma dėl darbo smurto prevencijos ir vaiko teisių apsaugos srityje. 2017 m. priimtas D. Šakalienės inicijuotas naujas Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymas, kuriuo apibrėžtas ir uždraustas visų rūšių smurtas prieš vaikus, įskaitant fizines bausmes (Lietuva tapo 53-iąja tai padariusia pasaulio šalimi), bei reformuota Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba (įsigaliojo nuo 2018 m. liepos 1 d.).[reikalingas šaltinis]

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
| Luizianos teritorija*Territory of Louisiana* |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1805 – 1812** |  → |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Administracinis centras** | Sent Luisas |
| **Oficialios kalbos** | anglų |
|  |
| **Gyventojų** | 20 845 (1810 m.) |

**Luizianos teritorija** (angl. *Territory of Louisiana, Louisiana Territory*) – organizuota inkorporuota Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija, gyvavusi 1805–1812 metais. Administracinis centras – Sent Luisas.

Istorija
--------

1803 m. amerikiečiai iš prancūzų perpirko šių valdą Didžiosiose lygumose Luizianą. 1804 m. kovo 26 d. JAV kongresas įsigytas žemes padalino ties 33 ° šiaurės platuma, šiauriau įsteigdami Luizianos teritoriją, piečiau – Orleano teritoriją. Rytinė teritorijos riba ėjo Misisipės upe, o šiaurinė ir vakarinė ribos liko gana neapibrėžtos (su britų Ruperto žeme riba nustatyta 1818 m. o su ispanų Naujosios Ispanijos vicekaralyste – 1819 m.).

Teritorijos gubernatorių pareigas ėjo Džeimsas Vilkinsonas (1805–1807 m.), Merivetris Liuisas (1807–1809 m.) ir Bendžaminas Hauardas (1810–1812 m.), tačiau įtakingiausiais veikėjais buvo indėnų agentas Viljamas Klarkas ir sekretorius Frederikas Beitsas, dažnai faktiškai ėjęs vykdančiojo gubernatoriaus pareigas.

Luizianos teritorijoje prasidėjo sparti baltųjų kolonizacija į dabartines Misūrio valstijos žemes. 1810 m. Luizianos teritorijoje surašyti 20 845 amerikiečių (iš jų 3011 vergų). Teritorijoje gausiai tebegyveno indėnai: sakai ir foksai į šiaurę nuo Misisipės, oseidžai – prie Misūrio upės ir Arkanzaso upės dab. Oklahomoje, kuapai – prie Arkanzaso žiočių. Delavarai ir šoniai pasitraukė link Sent Žirardo ir Niu Madrido žemių vėliau, panašiu metu migravo ir čerokiai.

Faktinė Luizianos teritorijos kontrolė apėmė ~150 km ruožą į vakarus nuo Misisipės, o toliau tęsėsi indėnų valdos. 1804–1806 m. Luiso ir Klarko ekspedicija bei 1806–1807 m. Zebulono Paiko ekspedicija leido amerikiečiams plačiau ištyrinėti įsigytas žemes.

1812 m. Luizianos teritorija pervadinta į Misūrio teritoriją vengiant painiavos, nes Orleano teritorijai suteiktus valstijos statusą ji gavo Luizianos pavadinimą.

Apygardos
---------

1810 m. buvo 6 apygardos:

* Sent Luiso apygarda (5667 gyv.)
* Sent Ženevjevo apygarda (4620)
* Keip Džirardo apygarda (3888)
* Sent Čarlzo apygarda (3505)
* Niu Madrido apygarda (2103)
* Arkanzaso apygarda (1062)

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5  S. Charles Bolton. LOUISIANA TERRITORY, *The Encyclopedia of Oklahoma History and Culture*
2. ↑
Koordinatės: 56°16′22″š. pl. 21°31′50″r. ilg.﻿ / ﻿56.27278°š. pl. 21.53067°r. ilg.﻿ / 56.27278; 21.53067

Teismo pastatas
**Skuodo rajono apylinkės teismas** – apylinkės teismas Šiaurės Lietuvoje. Teritorija – Skuodo rajono savivaldybė. Dirba 3 teisėjai.

Adresas: J. Basanavičiaus g. 15/16, LT-98116 Skuodas.

Apeliacinė instancija – Klaipėdos apygardos teismas (KLAT).

Istorija
--------

Skuodo taikos teisėjo nuovada įkurta 1924 m. Veikė iki 1933 m. rugsėjo 15 d. (iki 1924 m. buvo Salantų taikos teisėjo nuovada; 1933 m. pavadinta Skuodo apylinkės teismu).

Teisme po 2000 metų pradėjo dirbti nauji teisėjai: 2003 m. – Henrikas Albertas Markavičius, 2010 m. – Skaistė Valinskytė, 2011 m. - Svajūnas Bliudsukis, 2015 m. - Vaida Railienė

Pirmininkai
-----------

* Nuo 1992 m. Alvydas Žerlauskas
* Nuo 1999 m. Laimutė Bukauskienė
* Nuo 2015 m. l.e. teismo pirmininko pareigas Skaistė Valinskytė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Skuodo rajono apylinkės teismas Archyvuota kopija 2008-06-26 iš Wayback Machine projekto. (KLAT inf.)


Klaipėdos apygardos teismo teritorijoje esantys apylinkės teismai

Klaipėdos miesto |
Palangos miesto |
Klaipėdos rajono |
Kretingos |
Plungės |
Skuodo |
Šilalės |
Šilutės |
Tauragės |
| ***Lengva nuodėmė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Peccato veniale |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Salvatore Samperi |
| Scenaristas (-ai) | Ottavio JemmaAlessandro Parenzo |
| Vaidina | Laura AntonelliMonica GuerritoreLino BanfiOrazio OrlandoLino Toffolo |
| Metai | 1974 |
| Žanras | komedija |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Lengva nuodėmė** (it.  *Peccato veniale*) – 1974 m. Italijoje sukurta komedija.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Paauglys Sandro nerūpestingai leidžia laiką su draugais paplūdimyje ir, kaip ir visi jo bendraamžiai, turi daugybę nerealizuotų seksualinių idėjų. Vieną dieną į jų namus vyresnysis brolis Renzo parveda savo žmoną Laurą ir prašo Sandro palaikyti jai kompaniją, kol pats bus išvykęs. Pradžioje Sandro iš aukšto žiūri į Laurą, laikydamas ją nuobodžia ir per sena, tačiau ilgainiui, leidžiant laiką kartu, paaugliškose fantazijose ji tampa tikru geismo objektu. Užvaldytas minčių apie vyresnę moterį, Sandro nepastebi, jį patį įsimylėjusios bendraamžės Rouzės...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Laura Antonelli – Laura
* Alessandro Momo – Sandro
* Orazio Orlando – Renzo
* Lilla Brignone – Lila
* Monica Guerritore – Rouzė
* Lino Banfi – Zagarijas
* Lino Toffolo
*Kitos reikšmės – Dubysa (reikšmės).*

| Dubysa |
| --- |
| Dubysa netoli Ariogalos Dubysa netoli Ariogalos |
| **Ilgis** | 130,9 km |
| **Baseino plotas** | 1972,6 km² |
| **Vidutinis debitas** | 14,5 m³/s |
| **Ištakos** | Šiaulių raj. |
| **Žiotys** | Nemunas |
| **Šalys** | Lietuvos vėliava Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Dubysa |

Dubysa Lietuvos žemėlapyje
Dubysos baseinas
**Dubysa** – upė Vidurio Lietuvoje, tekanti Žemaitijoje; Nemuno dešinysis intakas. Ilgis 130,9 km (14-oji pagal ilgį Lietuvos upė). Prasideda Šiaulių rajone, 4 km į šiaurės vakarus nuo Rėkyvos ežero, iš Bubių tvenkinio, ties užtvanka. Teka į pietus per Kelmės rajoną, pro Lyduvėnus, Betygalą, Ariogalą (Raseinių rajonas), Gėluvą. Žemupys skiria Jurbarko ir Kauno rajonus. Įteka į Nemuną 167,5 km nuo jo žiočių, ties Seredžiumi.

Nuo Ariogalos iki žiočių upė priklauso Dubysos ichtiologiniam draustiniui, dėl ten esančios žiobrių nerštavietės. Taip pat dalis Dubysos baseino priklauso Kurtuvėnų regioniniam parkui ir Dubysos regioniniam parkui.

Slėnis 300–500 m pločio, šlaitai iki 30 m aukščio, statūs (ypač ties Ariogala, kur slėnis kerta galinių morenų ruožą). Aukštupyje vagos plotis 5-10 m, o gylis 0,5-1 m, upė labai vingiuota. Prie Bubių Dubysa patenka į Kurtuvėnų slėnį. Juo lygiagrečiai su upe eina Dubysos-Ventos kanalas (vietomis kanalo vaga sutampa su upės vaga). Vidurupio vagos plotis 20–30 m, žemupio 40–60 m. Gylis žemupyje svyruoja nuo 0,2 m iki 3 m.

Dubysa turi 44 intakus; didesnieji:

* kairieji: Tilžė, Šiaušė, Gryžuva, Lapišė, Liolinga, Luknė, Mūkė, Kirkšnovė, Gynėvė, Lazduona, Lelykas.
* dešinieji: Lukojus, Kražantė, Dratvuo.

Vidutinis nuolydis 0,67 m/km. Srovės greitis 0,1-0,9 m/s. Debitas ties žiotimis: minimalus 4 m³/s, vidutinis 14,5 m³/s, didžiausias 100–150 m³/s. Dubysą daugiausia maitina lietaus ir sniego tirpsmo vanduo, todėl jos lygis smarkiai svyruoja. Nuo vidurupio iki žiočių iš dešinės įteka vos keli trumpi upeliai.

Krantuose yra XIII-XIV a. piliakalnių. Lyduvėnuose ir Padubysyje 1930-99 m. veikė hidrometrijos stotys. Ties Bubiais yra 418 ha Bubių tvenkinys, Mirskiškėje ir Dengtiltyje – malūnų užtvankos.

Per Dubysą yra nutiestas ilgiausias ir aukščiausias Lietuvoje tiltas – Lyduvėnų tiltas.

Etimologija
-----------

Upėvardis kildinamas nuo žodžių *dubti* („darytis dubiam, linkti, klimpti, smegti"), *dubus* („įdubęs, gilus"), *dubė* („įdubimas, slėnys").

Galerija
--------

* Dubysa ties SeredžiumiDubysa ties Seredžiumi
* Dubysa ties BazilionaisDubysa ties Bazilionais
* Dubysa ties MirskiškeDubysa ties Mirskiške
* Dubysa ties GėluvaDubysa ties Gėluva
* Dubysos slėnisDubysos slėnis
* Dubysos Nemuno santakaDubysos Nemuno santaka
* Tiltas per Dubysą SeredžiujeTiltas per Dubysą Seredžiuje
* Dubysos Nemuno santakaDubysos Nemuno santaka
* Dubysos slėnis prie Bubių piliakalnioDubysos slėnis prie Bubių piliakalnio

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
**Efemerinis portas** – internetinio protokolo (paprastai UDP arba TCP) portas, laikinai pakeičiantis standartinį, kad šis liktų laisvas kitoms galimoms sesijoms.

Serverio pusės porto numeriai yra standartiniai (80 – HTTP ir pan). Kliento pusės porto numeris gali būti bet koks, todėl galima, pavyzdžiui, naudotis dviem naršyklėmis vienu metu – jos viena kitai netrukdo. Sesijos pradžioje serveris paprastai iškart nurodo naudoti kitą, nestandartinį porto numerį, kad standartinis portas būtų laisvas pradėti kitoms sesijoms su vėlesniais klientais. Taigi dauguma informacijos pasikeičiama naudojant du nestandartinius portus. Šie portai, galiojantys vien tai sesijai, vadinami efemeriniais.

Efemerinių portų standartinis intervalas yra nuo 49152 iki 65535. Linux neretai naudoja portus nuo 32768 iki 61000, FreeBSD iki v. 4.6 naudojo portus nuo 1024 iki 4999, Microsoft Windows iki Server 2003 naudojo portus nuo 1025 iki 5000.. Windows Vista, Windows 7, ir Windows Server 2008 naudoja standartinį intervalą.

Išnašos
-------

1. ↑  IANA port number assignments
2. ↑  Microsoft Windows Technet Library
3. ↑  KB Article 929851
| ***Paveldimas bruožas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Il vizio di famiglia |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Mariano Laurenti |
| Vaidina | Edwige Fenech |
| Metai | 1975 |
| Žanras | erotinė komedija |
| Trukmė | 92 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Paveldimas bruožas** (it.  *Il vizio di famiglia*) – 1975 m. itališka erotinė komedija.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Senasis grafas miršta ir netrukus tarp šeimos narių, dar nesulaukusių šio mirties, prasideda kova dėl palikimo. Grafo sesuo nusamdo buvusį kalinį Džakomą, kad šis suviliotų grafo žmoną Ines ir tokiu būdu ją sukompromituotų, tačiau planai pradeda griūti, kai dvare pasirodo Siuzė, nesantuokinė grafo duktė, taip pat pretenduojanti į palikimą...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Edwige Fenech – Siuzė
* Renzo Montagnani – Džakomas
* Juliette Mayniel – Magda
* Nieves Navarro – grafienė Ines
* Gigi Ballista – grafas
* Orchidea de Santis – Marisa
* Anna Melita