| Luksorasالأقصر |
| --- |
| *Luksoro pakraščiai* |
|  |
| 

LuksorasLuksoras

25°41′0″ š. pl. 32°39′0″ r. ilg.﻿ / ﻿25.68333°š. pl. 32.65000°r. ilg.﻿ / 25.68333; 32.65000﻿ (Luksoras)Koordinatės: 25°41′0″ š. pl. 32°39′0″ r. ilg.﻿ / ﻿25.68333°š. pl. 32.65000°r. ilg.﻿ / 25.68333; 32.65000﻿ (Luksoras) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Egipto vėliava Egiptas |
| **Muhafaza** | Luksoro muhafaza |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 487 896  |
| **Plotas** | 416 km² |
| **Tankumas** (2010) | 1 173 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Luksoras |

**Luksoras** (arab. الأقصر = *al Uqsur*) – miestas Aukštutiniame Egipte. Senovės Egipte šioje vietoje buvo Tėbai.

Ekonomika
---------

Luksoro ekonomikos pagrindas yra turizmas, grūdinių kultūrų ir cukranendrių apdirbimas, datulės. Luksoras turi neblogas transporto sąlygas: tarptautinį oro uostą, geležinkelį, jungiantį su Kairu ir Asuanu, yra prie Kairo–Asuano greitkelio, upių uostą. Per Nilą pastatytas tiltas, tačiau persikelti galima ir keltais bei privačiais laiveliais.

Pramonė: alebastro ir marmuro apdirbimas, kalvystė ir metalo liejiniai, suvirinimo paslaugos, automobilių ir motociklų remontas, elektros prietaisų remontas, kilimai, keramika, saldumynai ir kepyklos, leidyba.

Derlingos Nilo slėnio žemės sudaro puikias sąlygas žemdirbystei. Laukus vanduo pasiekia kanalais. Pagrindinės auginamos kultūros Luksoro gubernijoje (apytiksliai procentais nuo ploto): cukranendrės (55 %), grūdinės kultūros (34 %), pupos (3 %), daržovės (2 %), lęšiai (0,3 %) ir kitos (apie 7 %). Sparčiai didėjantis miesto gyventojų ir atvykstančių turistų kiekis skatina įdirbti naujas žemes. Tačiau cukranendrės, dominuojanti kultūra, sunaudoja daug vandens ir jų auginimas naujose dirbamose žemėse nebus skatinamas.

Obeliskas Karnako šventykloje

Istorija
--------

*Istorija Senovės Egipto laikais pateikiama straipsnyje Tėbai.*
Tėbų palikimo likimą puikiai pademonstruoja Luksoro šventyklos vėlesnė istorija. II a. Luksoro šventyklą romėnai panaudojo karinei stovyklai. Šalia jos iš plytų statėsi pastatus. Romos imperijoje įvedus krikščionybę, pagoniški pastatai ir paminklai buvo naikinami. Tėbai buvo užmiršti, dykumų vėjai pustė smėlį. Valstiečiai šventyklų griuvėsius naudojo kaip namus.

Luksoro šventykla buvo užnešta Nilo dumblu. Ant jos griuvėsių, Ramzių kiemo šiaurės rytų kampe, XIII a. buvo pastatyta Abu Haggag’o mečetė. Ir nors ji vėliau buvo visiškai perstatyta, vienas pirminis minaretas yra išlikęs. XIX a. Luksoro šventykla buvo atkasta. Netoliese pastatyta nauja mečetė irgi buvo pavadinta Abu Haggag’o vardu, tačiau niekada netapo tokia populiaria, kaip senoji. Tad buvo aršiai priešinamasi senosios mečetės nugriovimui. Tad ši taip ir liko iškilusi kelis metrus virš žemės paviršiaus ir veikia ir šiol. Musulmonai tiki, kad joje viešpatauja *baraka* (dvasinė palaima).

Abu Haggag’as, sufijų šeichas ir šventasis, gimė Bagdade, tačiau 50 m. pragyveno ir 1243 m. mirė Luksore ir buvo palaidotas mečetėje. Manoma, kad senasis minaretas likęs dar iš seniau, XI a.

1990 m. balandžio 26 d. Luksorui sukurta atskira gubernija.

### Pavadinimo kilmė

Atėję arabai šią vietą pavadimo *al-Uqsur*, kas reiškia „rūmai". Tas naujas pavadinimas ir išliko, o vėliau buvo sueuropietintas kaip *Luksoras*.

### Teroro aktas Luksore

Autobusų kolona konvojuje.
1997 m. lapkričio 17 d. rytą šeši islamiškosios teroristinės grupuotės nariai prie Hatčepsutės šventyklos surengė teroristinį išpuolį, kurio metu žuvo 58 užsienio turistai ir 4 egiptiečiai. Prieš tai, rugsėjo 18 d. išpuolis buvo surengtas ir šalia Kairo muziejaus. Tai labai paveikė svarbią Egiptui turizmo industriją ir buvo imtasi papildomų saugumo priemonių. Kurį laiką turistiniai autobusai po šalį vyko tik grupėmis ir lydimi ginkluoto konvojaus.

Nuorodos
--------

* Turistinis gidas Archyvuota kopija 2006-04-22 iš Wayback Machine projekto.