|  |
| --- |
| Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija*United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization* |
|  |
| Santrumpa | UNESCO |
| Įkurta | 1945 m. lapkričio 16 d. (1945-11-16) |
| Tipas | Specializuotoji Jungtinių Tautų institucija |
| Būstinė | Paryžius, Prancūzija |
| Generalinis direktorius | Audrey Azoulay |
| Holdingas | Jungtinių Tautų Ekonominė ir Socialinė Taryba |
| Tinklalapis | unesco.org |

UNESCO vėliava
**UNESCO** (angl. *United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization*, **Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija**) – specializuotoji Jungtinių Tautų institucija, įkurta 1945 m. lapkričio 16 d. siekiant skatinti bendradarbiavimą tarp skirtingų tautų švietimo, mokslo, kultūros ir komunikacijų srityse. UNESCO finansuoja Tarptautinę Mokslo Tarybą.

UNESCO priklauso daugiau nei 200 valstybių. Būstinė įsikūrusi Paryžiuje (Prancūzija), o mokslines, mokymo, kultūros programas bei mainus vykdo 60 vietinių biurų visame pasaulyje. Tarp UNESCO remiamų projektų yra tarptautinės mokslinės programos; raštingumo didinimo, techninės pagalbos ir mokytojų tobulinimo programos; regioninės ir kultūros istorijos projektai; tarptautiniai bendradarbiavimo susitarimai siekiant išsaugoti pasaulio kultūrinį ir gamtinį palikimą ir saugoti žmogaus teises.

Istorija
--------

Kultūros paveldo samprata klostėsi šimtmečius. Ilgą laiką kultūros paveldu laikyti pavieniai architektūros, dailės, archeologijos ir istorijos paminklai. Nuo XX a. antrosios pusės kultūros paveldą imta traktuoti kaip kultūrinės ir gamtinės aplinkos visumą. XX a. pabaigoje įsigalėjo kultūrinio kraštovaizdžio sąvoka. 

1972 m. UNESCO priimtoje Pasaulinio kultūros ir gamtos paveldo globos konvencijoje skelbiama, kad kiekvienos tautos paveldas yra visų tautų paveldas, kurį būtina pažinti ir saugoti. Konvenciją ratifikavo ar prie jos prisijungė 193 valstybės (Lietuva – 1992 m. Latvija ir Estija – 1995 m.). Reikšmingiausius kultūros paveldo objektus Pasaulio paveldo komitetas skelbia pasaulio paveldo paminklais. Pasaulio paveldo sąraše yra 869 kultūros bei 39 kultūros ir gamtos objektai.

Nuo XXI a. pradžios pagal Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją, priimtą 2000 m. tautų nematerialusis paveldas skelbiamas žmonijos kultūros paveldu. Lietuva konvenciją ratifikavo 2004 m.

Paveldas
--------

Svarbi UNESCO misija – palaikyti pasaulio paveldo sąrašą. Šiame sąraše įtrauktos svarbios istorinės ar gamtinės vietos, kurių išsaugojimas yra svarbus visam pasauliui.

### Materialusis kultūros paveldas

Materialusis kultūros paveldas pagal UNESCO Pasaulinio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją yra:

* Paminklai:
	+ architektūros paveldas – architektūros paminklai
	+ dailės paveldas – dailės kūriniai,
	+ archeologinis paveldas – archeologinio pobūdžio struktūros ar radiniai
* Ansambliai – izoliuotos arba susietos statinių grupės, kurių architektūra yra susijusi su kraštovaizdžiu
* Įžymios vietovės – žmonių ir gamtos kūriniai

### Nematerialusis kultūros paveldas

*Daugiau informacijos galite rasti straipsnyje Sąrašas:UNESCO nematerialaus pasaulio paveldo objektai.*
Nematerialusis kultūros paveldas pagal UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją – tai ilgainiui nusistovėjusi veikla, vaizdai, raiškos formos, žinios, įgūdžiai, taip pat su jais susijusios priemonės, objektai, žmogaus veiklos produktai ir su jais susijusios kultūrinės erdvės, tam tikrų bendruomenių pripažintos kaip kultūros paveldo dalis. Jis svarbus bendruomenės ar grupės tapatybės ir tęstinumo požiūriu, rodo kultūrų įvairovę. 

Nematerialusis kultūros paveldas daugiausia reiškiasi per žodinės kūrybos tradicijas ir raiškos formas (kalba, scenos menas, papročiai, apeigos ir šventiniai renginiai), taip pat per su gamta ir visata susijusias mokslo sritis bei tradicinius amatus.

Prieštaringa veikla
-------------------

UNESCO veikla kurį laiką buvo vertinama prieštaringai. 1970-aisiais ir 1980-aisiais kai kurios Vakarų valstybės, ypač JAV ir Jungtinė Karalystė, manė, kad komunistinės ir Trečiojo Pasaulio šalys naudoja organizaciją išpuoliams prieš Vakarus. UNESCO parengtą planą „Naujoji pasaulio informacinė tvarka", kuris buvo skirtas sustabdyti sąmoningą melą ir klaidingą informaciją, skleidžiamą apie Trečiojo pasaulio šalis, Vakarai atmetė ir įvertino kaip Trečiojo pasaulio ir komunistinių diktatūrų bandymą sugriauti spaudos laisvę. JAV pasitraukė iš organizacijos 1984 m. o Jungtinė Karalystė 1985 m.

Lietuvos paveldas
-----------------

Lietuvos banko 50 litų moneta, skirta kryždirbystei (2008 m.)
Lietuva į UNESCO įstojo 1991 m. spalio 7 dieną. Lietuvoje pasaulio kultūros paveldu pripažinta:

* 1994 m. – Vilniaus senamiestis
* 2000 m. – Kuršių nerija (kultūros ir gamtos paveldas)
* 2004 m. – Kernavės kultūrinis rezervatas
* 2005 m. – Struvės geodezinis lankas
* 2023 m. – Kauno modernizmo architektūra

Žmonijos žodinio ir nematerialiojo kultūros paveldo šedevru paskelbta:

* 2001 m. – kryždirbystė ir kryžių simbolika Lietuvoje
* 2003 m. – dainų švenčių tradicija ir simbolika Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje
* 2010 m. – Lietuvių daugiabalsinės dainos – sutartinės

* Kernavės kultūrinis rezervatasKernavės kultūrinis rezervatas
* Vilniaus senamiestisVilniaus senamiestis
* Vytauto Didžiojo karo muziejus – Kauno modernizmo architektūros pavyzdys.Vytauto Didžiojo karo muziejus – Kauno modernizmo architektūros pavyzdys.
* Struvės geodezinio lanko punktas PaliepiukuoseStruvės geodezinio lanko punktas Paliepiukuose
* Kuršių nerija, NidaKuršių nerija, Nida
* Trakų istorinis nacionalinis parkas. Siūlomas objektas UNESCO organizacijai.Trakų istorinis nacionalinis parkas. Siūlomas objektas UNESCO organizacijai.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Sąrašas:UNESCO pasaulio paveldo objektai Azijoje
* Sąrašas:UNESCO pasaulio paveldo objektai Amerikoje ir Karibuose
* Sąrašas:UNESCO pasaulio paveldo objektai Afrikoje
* Sąrašas:UNESCO pasaulio paveldo objektai Europoje
* Sąrašas:UNESCO pasaulio paveldo objektai Australijoje ir Okeanijoje
* Pasaulio paveldo sąrašas
* Pasaulio paveldo sąrašas pagal įrašymo datą
* Sąrašas:UNESCO nematerialaus pasaulio paveldo objektai

Išnašos
-------

1. ↑  Diana Varnaitė. *UNESCO*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 243 psl.

Nuorodos
--------

* UNESCO Lietuvoje


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RJungtinės Tautos |
| --- |
|  |
| Jungtinių Tautųsistema | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pagrindiniai organai | 
Generalinė Asamblėja · Saugumo Taryba · Ekonominė ir Socialinė Taryba · Sekretoriatas · Tarptautinis Teisingumo Teismas · Globos Taryba |
|  |
| Fondai ir programos | 
UNDP · UNICEF · WFP · JTAP · UNFPA · UNCLOS · ITLOS · UNAIDS · UNCTAD · JTVPK · UNRWA · IPCC · VŽTK · JTŽTT · JTDVG |
|  |
| Specializuotos agentūros | 
MŽŪO · TCAO · IFAD · TDO · TVF · TJO · TTS · UNESCO · UNIDO · UNWTO · PPS · PSO · PINO · PMO · Pasaulio banko grupė (TRPB · TPA · TFK) |
|  |
| Susijusios organizacijos | 
TMO · CTBTO · TATENA · OPCW · PPO |

 | Jungtinių Tautų emblema |
|  |
| Būstinė ir biurai | 
Būstinė (Niujorkas) · Ženevos biuras · Tautų rūmai · Nairobio biuras · Vienos biuras |
|  |
| Sutartys irkonvencijos | 
Visuotinė žmogaus teisių deklaracija (1948) · ICERD (1965) · ICCPR (1966) · NPT (1968) · BWC (1972) · TIR konvencija (1975) · CEDAW (1979) · UNCLOS (1982) · UNCRC (1989) · UNFCCC (1992) · CBD (1992) · CWC (1993) · UNCCD (1994) · Stokholmo konvencija (2001) · CRPD (2007) · TPNW (2017) |
|  |
| Istorija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Priešistorė | 
Tarptautinė telegrafo sąjunga · Pasaulinė pašto sąjunga · Hagos taikos konferencijos · Nuolatinis arbitražo teismas · Tautų Sąjunga |
|  |
| II pasauliniskaras | 
Londono deklaracija (1941) · Atlanto chartija (1941) · Jungtinių Tautų deklaracija (1942) · Maskvos konferencija (1943) · Teherano konferencija (1943) · Dambarton Okso konferencija (1944) · Jaltos konferencija (1945) · San Fransisko konferencija (1945) · Jungtinių Tautų Chartija (1945) |
|  |
| Veikla | 
Taikos palaikymas · Žmogaus teisės (žmogaus teisių diena) · Humanitarinė pagalba · Klimato kaita · Darnaus vystymosi tikslai |

 |
|  |
| Generaliniaisekretoriai | 
Trygve Lie (1946–1952) · Dag Hammarskjöld (1953–1961) · U Thant (1961–1971) · Kurt Waldheim (1972–1981) · Javier Pérez de Cuéllar (1982–1991) · Boutros Boutros-Ghali (1992–1996) · Kofi Annan (1997–2006) · Ban Ki-moon (2007–2016) · António Guterres (nuo 2017) |

 |