| Vilniaus choralinė sinagoga |
| --- |
|  |
| 

Vilniaus choralinė sinagogaVilniaus choralinė sinagoga

54°40′33.68″ š. pl. 25°16′53.44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.6760222°š. pl. 25.2815111°r. ilg.﻿ / 54.6760222; 25.2815111﻿ (Vilniaus choralinė sinagoga)Koordinatės: 54°40′33.68″ š. pl. 25°16′53.44″ r. ilg.﻿ / ﻿54.6760222°š. pl. 25.2815111°r. ilg.﻿ / 54.6760222; 25.2815111﻿ (Vilniaus choralinė sinagoga) |
|  |
| Vieta | Lietuva Vilnius, Lietuva |
| Statusas | Pastatytas |
| Architektas | Dovydas Rosenhauzas |
| Statybų pradžia | 1902 m. - 1903 m. |
| Statybų pabaiga | 1903 m. |
| Atidarymas | 1903 m. |
| Paskirtis | Sinagoga |
| Aukštų sk. | 2 |

**Vilniaus choralinė sinagoga** arba **Taharot Hakodeš sinagoga** – vienintelė išlikusi iš 105–110 Vilniaus sinagogų ir judėjų maldos namų. Geriau žinoma kaip **Vilniaus sinagoga**.

Istorija
--------

1830–1840 m. Vilniuje paplito Haskala – žydų pasaulietinės apšvietos sąjūdis. 1820–1830 m. pasirodė pirmieji pasaulietiniai leidiniai – istorijos knygos, išverstos pirmojo žymaus Haskalos laikotarpio rašytojo Mordechajaus Gincburgo (1795–1846), Abraomo Dovo Lebensono (1794–1876) eilėraščiai. Vilniaus gimnazijoje atsirado moksleivių žydų. 1846 m. žydų švietėjai (maskiliai) po M. Gincburgo mirties 1846 m. nutarė, kad jiems yra būtinos patalpos susitikimams. Jie nusprendė tuo tikslu įkurti savo sinagogą. Jų iniciatyvą parėmė Vilniaus valdžia ir 1847 m. gautas leidimas atidaryti sinagogą. Ji pavadinta „Tohorat Hakodeš" (Šventovės išvalymas). 1899 m. sinagogos vadovybė įsigijo žemės sklypą Zavalnos (dabartinėje Pylimo) gatvėje. 1902 m. architektas Dovydas Rozenhauzas parengė sinagogos pastato projektą. 1903 m. maldos namai atidaryti. Sinagoga buvo vadinama Choraline, nes joje atliekamas apeigas lydi choro giedojimas. Toks šventovės pavadinimas išliko iki mūsų dienų.

II pasaulinio karo metu sinagoga išliko, nes Nacistinės Vokietijos kariai sinagogoje buvo įkurdinę vaistinę.

Architektūra
------------

Pastatas yra mauritaniško stiliaus, pastatytas pagal reforminį judaizmo Vokietijos sinagogų pavyzdį. Sinagoga yra dviejų aukštų. Pirmajame aukšte yra vyrų skyrius, o antrajame – moterų skyrius ir patalpa chorui. Fasade yra įrašas hebrajų kalba: „Maldos namai – šventenybė visoms tautoms". Virš sinagogos frontono yra atvaizduotos lentelės su dešimt Dievo įsakymų. Dauguma iki šiol išlikusių mūrinių sinagogų pastatytos XIX a. II p. – XX a. pradžioje, istorizmo laikotarpiu (istorizmu vadinama architektūros kryptis, pagrįsta praeities stilistinių formų imitacija). Tuo metu daugelyje miestų ir miestelių pastatyta po antrą sinagogą šalia jau stovėjusių Kėdainiuose, Joniškyje, Kalvarijoje, Eišiškėse. Įdomūs trijų pastatų kompleksai susiformavo Kėdainiuose ir Kalvarijoje (dvi sinagogos ir skerdėjo namas). Istorizmo laikotarpio sinagogų, kaip ir kitos paskirties statinių, architektūroje egzistuoja stilistinė įvairovė, pradedant paprastų formų bestiline architektūra ir baigiant sudėtingomis viduramžių stilių, orderinių ar rytietiškų formų interpretacijomis. Išorėje naudojama nedaug dekoro elementų – dominuoja Dovydo žvaigždė arba Dekalogo motyvas. Šio stiliaus pastatuose vyrauja polichrominis žaismingumas: derinamos dviejų spalvų plytos bei balti tinko apvadai. Vilniaus sinagogoje yra neoromantinės architektūros elementų bei būdingos rytietiškos simbolikos.

Dabartis
--------

Sinagogos pastatas restauruotas. Dažniau ėmė atvažiuoti ir giedoti sinagogoje žymūs kantoriai, tarp jų didysis dabarties kantorius Jozefas Malovanis, kuriam suteiktas Vilniaus Choralinės sinagogos garbės kantoriaus vardas. 2006–2014 m. Vilniaus religinės bendruomenės pirmininkas buvo Simonas Alperavičius. Choralinės sinagogos gabajus (seniūnas) nuo 2001 m. yra Chajimas Glikas. Šiandien sinagogoje meldžiasi Lietuvos žydų bendruomenė.

Galerija
--------

* Sinagogos interjerasSinagogos interjeras
* Sinagogos interjerasSinagogos interjeras
* Kupolas iš kitos pusėsKupolas iš kitos pusės
* InterjerasInterjeras
* Sinagoga 1916 m.Sinagoga 1916 m.

Literatūra
----------

* XX a. Lietuvos žydų enciklopedinis žinynas, 2007 m. Vilnius
* Venclova Tomas, Vilnius – vadovas po miestą, 2007 m. Vilnius
* Jankevičienė A. Vilniaus Didžioji sinagoga, 1996 m. Vilnius

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Vilniaus choralinė sinagoga". Vilnius tourism.lt. Suarchyvuotas originalas 2013-09-08. Nuoroda tikrinta 2013-06-28.
2. ↑  Jackevičius, Mindaugas (2012-12-10). „Kaip aš dienai tapau žydu". *delfi.lt*. Delfi. Nuoroda tikrinta 2024-03-12.
3. ↑  „The Virtual Jewish History Tour - Vilnius" (anglų). Virtual Jewish Library. Nuoroda tikrinta 2013-06-28.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vilniaus choralinė sinagoga** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Įspūdingiausios Lietuvos sinagogos Archyvuota kopija 2014-01-20 iš Wayback Machine projekto.
* Choralinė sinagoga TAHARAT HAKODEŠ Archyvuota kopija 2008-05-29 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuvos sinagogos |
| --- |
|  |
| Veikiančiosar restauruotos | 
 Alantos **·**  Alytaus **·**  Joniškio Baltoji **·**  Joniškio Raudonoji **·**  Kalvarijos Žieminė **·**  Kauno choralinė **·**  Kauno L.Zamenhofo g. **·**  Kėdainių naujoji **·**  Kėdainių senoji **·**  Kurklių **·**  Marijampolės **·**  Pakruojo **·**  Švėkšnos **·**  Vilniaus choralinė **·**  Žiežmarių  |  |
|  |
| Išlikusios | 
 Biržų **·**  Čekiškės **·**  Eišiškių **·**  Jonavos Beit Midrash Hagadol **·**  Jonavos pirklių **·**  Kaltinėnų **·**  Kalvarijos Vasarinė **·**  Kauno Birštono g. **·**  Kauno chasidų **·**  Kauno Gedimino g. **·**  Kauno Hausmano **·**  Kauno Mėsininkų **·**  Kauno (Šančių) **·**  Kauno (Žaliakalnio) **·**  Kavarsko **·**  Kėdainių Smilgos g.  **·**  Krekenavos  **·**  Kupiškio **·**  Laukuvos **·**  Linkuvos **·**  Merkinės **·**  Panevėžio chasidų **·**  Rozalimo **·**  Salantų **·**  Šėtos **·**  Šiaulių Frenkelio fabriko **·**  Telšių amatininkų **·**  Telšių kareivių **·**  Tirkšlių **·**  Ukmergės didžioji **·**  Utenos **·**  Vilniaus Zavelio **·**  Vilniaus Pamėnkalnio g. **·**  Vištyčio **·**  Žagarės **·**  Žaslių  |
|  |
| Neišlikusios | 
 Jonavos Beit Knesset Hagadol **·**  Jurbarko **·**  Kauno (Vilijampolės) **·**  Laižuvos **·**  Luokės **·**  Marijampolės didžioji **·**  Mažeikių **·**  Panevėžio **·**  Rūdiškių **·**  Sedos **·**  Šiaulių Didžioji Choralinė **·**  Viduklės **·**  Vilkaviškio **·**  Vilniaus Didžioji **·**  Vilniaus pirmoji **·**  Vilniaus (Šnipiškių) **·**  Židikų  |
|  |
| Kategorija **·**  Sąrašas |

 |