recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Žudynės Charlie Hebdo redakcijoje** |
| --- |
| Žudynės Charlie Hebdo redakcijoje *Policijos pajėgos kelios valandos po pirmųjų žudynių* |
| **Vieta** | Paryžius, Prancūzija |
| **Taikinys (-iai)** | Charlie Hebdo redakcija, miesto policininkė, košerinio maisto parduotuvės lankytojai |
| **Data** | 2015 m. sausio 7-9 d. |
| **Išpuolio tipas** | Užpuolimas automatais |
| **Žuvusiųjų** | 20 |
| **Sužeistų** | 21 |
| **Vykdytojas (-ai)** | Saïd Kouachi, Chérif Kouachi, Amedy Coulibaly |

Aukų palaikymo akcijos plakatas
**Žudynės „Charlie Hebdo" redakcijoje** įvyko 2015 m. sausio 7 d. Jų metu trys kaukėti užpuolikai įsiveržė į satyrinio savaitraščio „Charlie Hebdo" redakciją ir automatais sušaudė 12 žmonių, tarp jų 2 redakciją saugojusius policininkus. Dar 11 žmonių buvo sužeista.

Trys įtariamieji iššovė apie 50 šūvių ir pabėgo iš įvykio vietos automobiliu.

Iš karto po įvykio socialiniais tinklais išplito redakcijos darbuotojus paremiančios žinutės su užrašu „Je suis Charlie" (*Aš esu Charlie*), taip pat Paryžiuje, kituose didesniuose Prancūzijos miestuose bei Europos valstybėse žmonės išėjo į gatves palaikyti žurnalistus.

Sausio 8 d. pietų Paryžiuje vienas nusikaltėlis (vėliau įvardintas kaip Amedy Coulibaly) nušovė policininkę ir sužeidė gatvės šlavėją.

Sausio 9 d. policija surado įtariamuosius ir pradėjo jų gaudynes iki Dammartin-en-Goële miestelio. Ten žudikai su vienu įkaitu užsidarė spaustuvėje. Tuo pačiu metu viename Paryžiaus priemiesčių Amedy Coulibaly įsiveržė į košerinio maisto parduotuvėlę ir ten paėmė kelis įkaitus.

Po kelių valandų Prancūzijos policija vienu metu šturmavo abi įkaitų paėmimo vietas. Policija nukovė visus tris žudikus abejose vietose ir išlaisvino įkaitus. Amedy Coulibaly, įkaitais paėmęs parduotuvės lankytojus, nužudė keturis iš jų dar iki policijos reido.

Iš viso per šias dienas žuvo 20 žmonių, sužeistas 21. Visi trys įtariamieji buvo nušauti.

Likusi žurnalo „Charlie Hebdo" redakcija paskelbė, kad stengsis išleisti trijų milijonų tiražo kitos savaitės numerį, lyginant su įprastu 60 000 tiražu. Ant šio numerio viršelio vėl bus pavaizduotas pranašas Mahometas, laikantis rankose plakatą su užrašu „Je suis Charlie", o virš jo galvos bus užrašas „Tout est Pardonné" (*„viskas yra atleista"*). Vėliau tiražas padidintas iki 5 milijonų, kilus dideliam ažiotažui ir daugelyje pardavimų vietų pritrūkus žurnalo kopijų.

Šis įvykis daugiausiai gyvybių nusinešęs teroro aktas Prancūzijoje nuo 1961 m. kai buvo nužudyti 26 žmonės.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Charlie Hebdo: Gun attack on French magazine kills 12
2. ↑  Dešimtys tūkstančių žmonių Europoje renkasi į demonstracijas
3. ↑  UPDATE PROFILE The Kouachi brothers and Amedy Coulibaly: comrades in terrorism Archyvuota kopija 2015-01-10 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Charlie Hebdo attack: French officials establish link between gunmen in both attacks
5. ↑  As it happened: France sieges end
6. ↑  Charlie Hebdo’s New Issue Has Muhammad on the Cover
7. ↑  Charlie Hebdo attack: Rush to buy new 'survivors' issue'
8. ↑  L’attentat le plus meurtrier depuis Vitry-Le-François en 1961
Atlantos „Hawks" krepšininkas Trae Young meta baudos metimą.
**Baudų metimo zona** – konkreti zona krepšinyje, nuo kurios linijos metami baudos metimai. Kiekvienas metimas nuo šios linijos įvertinamas vienu tašku. Ši linija yra 4,6 m atstumu nuo krepšio ir 5,8 m – nuo galinės aikštelės linijos. Metant baudas abi krepšininko kojos turi būti ant žemės ir jis negali peržengti metimo linijos.

Baudos metimai skiriami žaidėjams už priešininkų pražangas. Įprastai tai būna besiginančiai komandai prasižengus metimo metu. Jei metimas būna netaiklus, skiriamos dvi arba trys (jei metama iš trijų taškų zonos) metamos baudos (taiklaus metimo atveju, skiriamas tik vienas metimas).

Taip pat baudų metimai skiriami, kuomet besiginanti komanda viršija komandinių pražangų limitą kėlinio metu - t. y. jei prasižengusi komanda prieš baudą turėjo 4 ir daugiau pražangas.

Nesportinės pražangos atveju yra metami 2 baudos metimai ir nukentėjusios komandos kamuolys, o kai skirta techninė pražanga yra metamas 1 metimas ir kamuolys yra atiduodamas tai komandai, kuri turėjo kamuolį prieš sustabdant laiką.

Daugiausiai taiklių baudos metimų NBA per rungtynes (28) įmetė Wilt Chamberlain (1962 m.) ir Adrian Dantley (1984 m.). Taikliausias baudų metikas per karjerą yra Mark Price – jis nuo 1986 iki 1997 m. trukusioje karjeroje įmetė 90,4 procento metimų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  NBA Rules History
2. ↑  Regular Season Records: Free Throws
**Kinis** (*Kinnie*) – nealkoholinis gėrimas iš aitriųjų apelsinų (lot. *Citrus aurantium*) ir aromatinių žolelių. Kartoko skonio ir gintaro spalvos.

Istorija
--------

„Kinis" buvo išrastas 1952 m. Maltoje. Jo išradėjas – *Simonds Farsons Cisk*.

1975 m. buvo pristatytas gėrimo dietinis variantas.

1984 m. prancūzų organizacija *Comite International d'Action Gastronomique et Touristique* išrinko „Kinį" metų gėrimu.

2007 m. pirkėjams buvo pristatytas „Kinnie Zest" gėrimas. Jis ypatingas tuo, kad teturi vieną kaloriją.

Rinkoje yra keletas „Kinio" analogų, tačiau jie neatkartoja gėrimo unikalaus skonio.

„Kinis" per metus
-----------------

* 1952 m.1952 m.
* 1959 m.1959 m.
* 1979 m.1979 m.
* 1997 m.1997 m.
* 2001 m.2001 m.
* 2005 m.2005 m.
*

Nuorodos
--------

* Kompanijos tinklalapis
* Kokteilių su „Kiniu" receptai Archyvuota kopija 2007-05-20 iš Wayback Machine projekto.
* „Kinio" ir kitų Maltos delikatesų galima užsisakyti šioje interneto parduotuvėje Archyvuota kopija 2007-07-18 iš Wayback Machine projekto.

  

Kinnie Austria

Kinnie Germany Archyvuota kopija 2007-07-15 iš Wayback Machine projekto.

Kinnie Sweden Archyvuota kopija 2018-09-01 iš Wayback Machine projekto.
**Lidija Liucija Žilienė** (g. 1943 metais vasario 10 d. Joniškėlis) – teisininkė, buvusi  Lietuvos Aukščiausiojo Teismo (LAT) teisėja.

Biografija
----------

1963–1967 m. baigė Vilniaus universiteto Teisės fakultetą.

1960–1963 – Jurbarko rajono prokuratūros sekretorė–mašininkė,
1967–1968 – Vilniaus miesto Tarybų ir Spalio rajonų teismų stažuotoja,
1968 – Teismo ekspertizės mokslinio tyrimo instituto laborantė,
1968–1969 – Lietuvos Mokslų Akademijos (LMA) Ekonomikos instituto jaunesnioji mokslinė bendradarbė,
1969–1976 – LMA filosofijos, sociologijos ir teisės instituto jaunesnioji mokslinė bendradarbė,
1976–1984 – Lietuvos Respublikos Aukščiausiojo Teismo teisminės praktikos apibendrinimo skyriaus viršininkė,
1984–1990 – Lietuvos Respublikos Aukščiausiojo Teismo teisėja,
nuo 1990 iki 2008 m. vasario 10 d. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja.

Ištekėjusi. Vyras Juozas (g. 1942 m.). Sūnus Darius (g. 1971 m.).

Šaltiniai
---------

1. ↑  CV Archyvuota kopija 2012-07-23 iš Archive.is projekto
2. ↑  Dėl atleidimo
| Zandvortasol. *Zandvoort* |
| --- |
|              |
| *Miesto rotušė* |
|  |
| 

ZandvortasZandvortas

52°22′00″ š. pl. 4°32′00″ r. ilg.﻿ / ﻿52.36667°š. pl. 4.53333°r. ilg.﻿ / 52.36667; 4.53333﻿ (Zandvortas)Koordinatės: 52°22′00″ š. pl. 4°32′00″ r. ilg.﻿ / ﻿52.36667°š. pl. 4.53333°r. ilg.﻿ / 52.36667; 4.53333﻿ (Zandvortas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Nyderlandų vėliava Nyderlandai |
| **Provincija** | Šiaurės Olandija |
|  |
| **meras** | David Moolenburgh |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 17 168  |
|  |
|  **Vikiteka** | Zandvortas |

**Zandvortas** – miestas Nyderlandų vakaruose, Šiaurės Olandijos provincijoje, prie Šiaurės jūros. Zandvorte yra vieni didžiausių šalies smėlio paplūdimių. 2021 m. mieste gyeno 17168 gyventojai.

Mieste yra įrengta Zandvoort trasa, kurioje nuo 2021 m. vyksta Formulės 1 lenktynės.

1881 m. mieste įrengta geležinkelio stotis. Traukiniai iš jos vyksta į Amterdamą ir Harlemą.

2007 m. rugpjūčio 8 d. į miesto paplūdimį buvo išplautas 2,5 m dydžio Lego žmogeliukas. Kaip jis atsidūrė jūroje, niekas neišsiaiškino. Vėliau ši figūra buvo pastatyta paplūdimyje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Giant Lego man found in Dutch sea
Pergolė su bugenvilijomis apželdintu stogu Kanaruose
**Pergolė** (it. *pergola*<lot. *pergula*, 'priebutis, priestatas') – sodo arba parko statinys, pagal paskirtį – pavėsinė su 2 eilėmis lygiagrečiai stovinčių stulpų ar kolonų, laikančių lengvas sijas ar ažūrinę perdangą. Pergolės konstrukcija, tiek jos stogas, tiek tarpatramiai, dažnai būna apželdinti dekoratyviniais ir vijokliniais augalais (vynmedžiais, rožėmis). Pergolė gali būti įrengiama kaip atskiras statinys, bet gali tarnauti ir kaip apsauginė pavėsinė nuo kaitrios saulės atviroje rūmų terasoje ar jungiamoji struktūra tarp paviljonų. 

Pagal konstrukciją pergolės labai įvairios - nuo žalio medžių, krūmų ir vijoklinių augalų „tunelio" virš tako ar kelio iki paprastos medinių grotelių perdangos ant metalinių atramų. Šiuolaikinėms pavėsinėms įrengti naudojamos lengvai surenkamos metalo, aliuminio, PVC ar medžio dalys. Stogas būna ažūrinis (grotuotas) arba suformuojamas iš skersinių sijų. Jis dažniausiai daromas tiesus, kartais šiek tiek lenktos formos, be to, ant stogo įtvirtintos skersinės sijos šiek tiek išsikiša už jo perimetro.

Apie šio tipo statinius žinota jau senovės Egipte. Europoje jos paplito XVI–XVII a. itališkuosiuose ir prancūziškuosiuose parkuose. Pergolės, kaip tradicinis dvarų parkų architektūros elementas, yra atkuriamos Lietuvos sodybose: Babtyno dvare, VDU botanikos sode Kaune, Renavo dvare ir kt.

* Pergolė be pastebimo apželdinimoPergolė be pastebimo apželdinimo
* Metaliniais strypais suformuota pergolėMetaliniais strypais suformuota pergolė
* Konstrukcija ant sumūrytų kolonųKonstrukcija ant sumūrytų kolonų
* Moderni pergolė be apželdinimoModerni pergolė be apželdinimo
* Pergolė Vroclavo parkePergolė Vroclavo parke

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pergolė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑ . *Pergolė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVII (On-Peri). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2010
2. ↑  Kas toji pergolė ir kaip ją pritaikyti savo kiemui?. *manonamai.lt*
3. ↑  Slėptis nuo karščių – į aristokratišką dvarų pavėsį Archyvuota kopija 2019-07-06 iš Wayback Machine projekto.. lrytas.lt
| ***Netikėta sėkmė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | The Big Hit |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Kirk Wong |
| Scenaristas (-ai) | Ben Ramsey |
| Vaidina | Mark WahlbergLou Diamond PhillipsChristina Applegate |
| Metai | 1998 |
| Žanras | veksmo komedija |
| Trukmė | 91 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 13 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 27 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Netikėta sėkmė** (angl.  *The Big Hit*) – 1998 m. JAV sukurta veiksmo komedija.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Mark Wahlberg – Melvinas Smailis
* Lou Diamond Phillips – Sisko
* Christina Applegate – Pem
* China Chow – Keiko Niši
* Sab Shimono – Jiro Niši
* Bokeem Woodbine – Krančas
* Antonio Sabato jaunesn. – Vincas
* Lela Rochon – Šantalė
* Avery Brooks – Perišas
* Robin Dunne – Gampas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Melvinas – samdomas žudikas, kuriam sekasi jo darbas, tačiau ne asmeniniai santykiai. Jis gyvena su sužadėtine Pem, kuri bijo prisipažinti tėvams, jog būsimas žentas nėra žydas, bei turi meilužę Šantalę, nuolat reikalaujančią vis daugiau dėmesio ir pinigų. Šių vis labiau trūkstant, Melvinas sutinka prisidėti prie „kolegų" Sisko, Vinco, Gampo ir Krančo suplanuoto „darbelio". Vyrai pagrobia verslininko Jiro Niši dukterį Keiko, tikėdamiesi gauti milijono dolerių išpirką. Kol Melvinas slepia įkaitę Šantalės namų rūsyje, Sisko skambina Niši, neįtardamas, kad verslininkas bankrutavęs ir ketina nusižudyti. 

Sužinojęs, kad duktė pagrobta, Niši kreipiasi pagalbos į jos krikšto tėvą – Perišą – kuris yra ir Melvino bei Sisko „darbdavys". Įtūžęs Perišas pasikviečia Sisko, kuris persigandęs supranta, kad dabar išsisukti nebus lengva. Perišas liepia SIsko surasti ir nubausti pagrobėjus ir šis sugalvoja planą, kaip viskuo apkaltinti Melviną.

Pastarojo bėdos nesibaigia: kol jis iš paskutiniųjų stengiasi įtikti atvykusiems Pem tėvams, neradusi sąskaitoje pakankamai pinigų, Šantalė meta jį ir išvyksta su kitu meilužiu, prieš tai į namus jam atgabenusi surištą Keiko. Melvinas slepia ją mašinos bagažinėje, o, likęs vienas, išleidžia, kad ši padėtų jam paruošti vakarienę. Nors mergina vis bando pabėgti, Melvinas pradeda ją įsimylėti.

Pem, įkalbėta motinos, ketina po pietų pranešti Melvinui, kad šį meta, tačiau vos jiems susėdus prie stalo, pasirodo Sisko, Perišas ir būrys smogikų...
| Zografasgr. Ζωγράφου |
| --- |
| *Zografas* |
|  |
| 

ZografasZografas

37°59′00″ š. pl. 23°46′00″ r. ilg.﻿ / ﻿37.98333°š. pl. 23.76667°r. ilg.﻿ / 37.98333; 23.76667﻿ (Zografas)Koordinatės: 37°59′00″ š. pl. 23°46′00″ r. ilg.﻿ / ﻿37.98333°š. pl. 23.76667°r. ilg.﻿ / 37.98333; 23.76667﻿ (Zografas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Graikijos vėliava Graikija |
| **Periferija (regionas)** | Atikos periferija Atikos periferija |
| **Nomas** | Atėnų nomas |
|  |
| **Gyventojų** (2001) | 76 115  |
| **Plotas** | 8,517 km² |
| **Tankumas** (2001) | 8 937 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Zografas |

**Zografas** (gr. Ζωγράφου) – miestas Graikijoje, Atikos periferijoje, Atėnų nome. Atėnų priemiestis. Jis yra 5 km nuo Atėnų centro. Olof Palme aveniu eina per miestą.

Istorija
--------

Išvykus osmanams po 1830 m. ši teritorija atiteko Ioannis Koniaris, Atėnų merui 1851–1854 m. ir Leonidas Vournazos. 1902 m. Eleni Vournazos, Leonido našlė, pardavė tą žemę Ioannis Zografos (mirė 1927 m.), parlamento nariui ir universiteto profesoriui. Šis padalino plotą ir pardavė išsimokėtinai už 112 drachmas per mėnesį. Pirmi namai atsirado 1919 m. po dešimt metų buvo 100 namų. Tuo metu pradėta statyti Šv. Terapontos bažnyčia.

1929 m. Zografas gavo bendruomenės statusą, o jos vadovu tapo Sotirios Zografos, Ioannis Zografos sūnus. 1935 m. Kouponia sritis (dabar Ano Ilisija) buvo prijungta prie Zografo.

1947/48 m. Zografas tapo savivaldybe su Goudi ir Ano Ilisija rajonais. Ilisija pavadinto Iliso upės, kuri prasideda Šv. Eleoussa vietoje, dabar universiteto teritorijoje.

Gyventojai
----------

| Metai | Gyv. skaičius |
| --- | --- |
| 1981 | 84 548 |
| 1991 | 80 492 |
| 2001 | 76 115 |

Išnašos
-------

1. ↑  „Νεότερη ιστορία – ο Δήμος μας Archyvuota kopija 2011-07-21 iš Archive.is projekto", zografou.gr, accessed 31 August 2008.
2. ↑  „Aπό την εκδήλωση στο Ζωγράφου για την βίλα Archyvuota kopija 2008-11-08 iš Wayback Machine projekto.", indymedia.gr, accessed 31 August 2008.
| ***Nuodėminga aistra*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Passion |
| Kilmės šalis |  Vokietija Prancūzija |
| Režisierius | Brian De Palma |
| Scenaristas (-ai) | Brian De Palma |
| Vaidina | Rachel McAdamsNoomi RapaceKaroline HerfurthPaul Anderson |
| Metai | 2012 |
| Žanras | kriminalinis |
| Trukmė | 102 min. |
| Kalba | anglų ir vokiečių |
| Premjera Lietuvoje | 2013 m. birželio 7 d. |
| Biudžetas | 25 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 1,3 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Nuodėminga aistra** (angl.  *Passion*) – JAV režisieriaus Brian De Palma Europoje sukurtas mistinis kriminalinis filmas, 2010 m. Prancūzijoje sukurto filmo „Crime d‘amour" angliška versija.

Už šį darbą Brian De Palma Venecijos kino festivalyje buvo nominuotas Auksiniam liūtui.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Rachel McAdams – Kristina Stenford
* Noomi Rapace – Izabelė Džeims
* Karoline Herfurth – Deni
* Paul Anderson – Dirkas Harimanas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Kristina Stenford – kompanijos vadovė, moteris, gaunanti viską, ko tik įsigeidžia. Sužinojusi apie savo darbuotojos Izabelės romaną su buvusiu jos draugu Dirku, Kristina keršydama Izabelės sukurtą reklamą koncerno vadovams pristato kaip savo. Dirkas, kuris dėl finansinių machinacijų yra priklausomas nuo Kristinos, priverstas palikti Izabelę, kuriai padeda tik ją įsimylėjusi sekretorė Deni.

Izabelė mėgina kovoti su Kristina, tačiau galiausiai palūžta, ją ima kankinti depresija. Tuo metu Kristina nužudoma ir įtarimai krinta ant Izabelės. Atsigavusi nuo vaistų poveikio, ji kartu su advokatu ir Deni sugeba įrodyti savo nekaltumą. Policijai atlikus kratą Dirko namuose ir radus mašinoje kruviną šaliką, šis suimamas, o Izabelė paleidžiama.

Tuo metu, kai atrodo, kad Izabelei niekas nebegresia, paaiškėja, kad Deni visą laiką ją stebėjo ir surinko filmuotų įkalčių prieš ją...
| **Vaitiekus Kločka** |
| --- |
| Kločkos |
| Ogončikas (herbas) |
| Ogončikas (herbas) |
|  |
| Mirė | 1514 m. |
| Tėvas | Jonas Kločka |
| Sutuoktinis (-ė) | Agripina Ostrogiškaitė |
| Vaikai | Motiejus Vaitiekaitis Kločka |
|  |
| Veikla | Lietuvos dvaro vėliavininkas, Lietuvos krašto maršalka, LDK rūmų hofmeisteris, Utenos, Kauno ir Bielsko seniūnas |

**Vaitiekus Kločka** (lenk. *Wojciech Janowicz Kłoczko, Wojtko Janowicz*) (? - 1514) – 1492-1499 m. Lietuvos dvaro vėliavininkas, 1492 m. kovo 19 d.-1499 m. Utenos dvaro seniūnas, nuo 1499 m. Kauno seniūnas, 1500-1513 m. Lietuvos krašto maršalka, LDK rūmų hofmeisteris, vėliau Elenos Maskvietės hofmeisteris, 1506 m. gruodžio 6 d.-1512 m. Bielsko seniūnas.

Biografija
----------

Daug kartų dalyvavo diplomatinėse derybose su Maskvos kunigaikštyste 1493, 1503, 1509 ir 1511 metais. Tėvas: Jonas Kločka.

Šeima
-----

Buvo vedęs tris kartus: Sofiją Četvertinską, Kateriną Ostrogiškę ir Mariją Hlebavič. Iš pirmos santuokos turėjo sūnų Motiejų, būsimą Vitebsko vaivadą ir Žemaitijos seniūną.

Nuorodos
--------

* Bielsko seniūnai (lenk.) Archyvuota kopija 2013-12-03 iš Wayback Machine projekto.;
* Įrašas istoriniuose dokumentuose (lenk.).
Automatinis minosvaidis 2B9 Vasiliok
**2B9 Vasiliok** (rus. *2Б9 «Василёк»*) – tarybinis 82 mm automatinis minosvaidis, sukonstruotas 1967 m. pasirėmus automatiniu minosvaidžiu F-82 (rus. *Ф-82*) ir į ginkluotę priimtas 1970 m.

Šis minosvaidis plačiai naudotas kare Afganistane, kur laikytas universaliu ir patogiu ginklu. Iki šiol naudojamas Rusijos oro desanto kariuomenėje.

Konstrukcija
------------

Minosvaidis 2B9 Vasiliok ir 2B9M Vasiliok užtaisomas kasetėmis, kiekvienoje kasetėje – 4 minos. Minosvaidis šaudo dviem režimais – pavieniais šūviais ir serijomis. Vamzdis be graižtvų.

Po kelių naudojimo metų šis minosvaidis buvo modernizuotas ir gavo naują indeksą 2B9M (rus. *2Б9М*). Pagrindinis skirtumas – modernizuoto minosvaidžio vamzdis aušinamas oru, vamzdis ties viduriu yra pastorintas ir briaunotas. Senojo varianto minosvaidžių vamzdžiai turi apvalkalą, kuriuo cirkuliuoja aušinimo vanduo.

2B9 tiesiu taikymu gali šaudyti ir specialia prieštankine mina, kurios kumuliacinis užtaisas gali pramušti 100 mm storio šarvą.

1988 m. TSRS ėmė gaminti savaeigius minosvaidžius, ginkluotus 2B9. Šie minosvaidžiai buvo įtaisomi šarvuotųjų transporterių MT-LB galinėje dalyje.

2004 m. JAV Piketinio arsenale (*Picatinny Arsenal*) buvo sukurtas *Scorpion* – HMMWV versija, ginkluota automatiniu minosvaidžiu 2B9 Vasiliok. Ši kovos mašina skirta apsaugoti JAV kariuomenę kovos zonose, taip pat – naikinti pakelės minas.

Techninės taktinės charakteristikos
-----------------------------------

* Kalibras: 82 mm
* Masė: 632 kg
* Pervedimas į kovinę parengtį arba iš kovinės parengties į žygio parengtį: 1,5 min.
* Vežiojamas šaudmenų komplektas: 226 minos
* Įgula: 4 žm.
* Šaudymo sparta: 170 šūv./min.
* Praktinė šaudymo sparta: 100–120 šūv./min.
* Šaudymo tempas: 170 šūv./min.
* Minos masė: 3,1 kg
* Minų tipai: skeveldrinės, dūminės, šviečiamosios,
* Pradinis minos greitis: 272 m/s
* Veiksmingo kovimo spindulys: 18 m
* Minos skeveldrų skaičius: nuo 400 iki 600 skeveldrų
* Mažiausias iškiliojo šaudymo nuotolis: 800 m
* Didžiausias šaudymo nuotolis: 4270 m
* Vamzdžio pakilimo kampas: nuo −1° iki +85°
* Horizontalaus šaudymo kampas: -30°…+30°

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: 2B9 Vasiliok** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

1. ↑  fmso.leavenworth.army.mil Archyvuota kopija 2011-11-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Leland Ness (ed.), *Jane’s Infantry Weapons 2007–2008*, pp. 556–557, Surrey: Jane’s Information Group, 2007
3. ↑  sill-www.army.mil Archyvuota kopija 2011-06-17 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Ann Roosevelt Bulking Up Humvee Firepower: Army Team Makes A Breakthrough
Cesto piešinys
Statulos „Kvirinalo kumštininkas" fragmentas
**Cestas** (lot. *caestus*, iš lot. *caedere* 'smogti') – plaštakos ir dilbio aprišalas, vėliau – kovinė pirštinė, naudota pankratione, gladiatorių. Storesnis dirželių pluoštas delne stiprina kumščio smūgį.

Pirmieji cestai buvo odos dirželiai, kuriais aprišdavo plaštaką, riešą ir dalį dilbio. Graikai cestus naudojo neginkluotos kovos varžybose, kur buvo užskaitomas tik nokautas. Cestai pradžioje tiesiog buvo apsauginė priemonė – saugojo plaštaką nuo sužeidimų. Neretai cesto dirželiais aprišdavo dilbį iki alkūnės – taip dilbis būdavo apsaugomas nuo blokuojant dilbiu patiriamų smūgių. Vėliau cestai ėmė įgyti ir kaunamąją funkciją – imta naudoti vis kietesnę odą, tad cestas ėmė didinti priešininko patiriamą smūgį.

Romėnai cestus patobulino didindami žalojančią gebą – dirželiai buvo sustiprinti kniedėmis, plokštelėmis, spygliais. Toks cestas veikia ir kaip kastetas.
Cesto variantai yra *myrmex* (dar žinomas kaip „galūnių skrostuvas") ar gr. sphairai – abu jie buvo odiniai dirželiai su aštriomis geležtėmis ar aštriais spygliais.

Cestus dažnai naudojo gladiatorių kautynėse, kur tik cestais ginkluoti kovotojai (paprastai vergai), kaudavosi iki mirties. Ši kautynių forma darėsi vis kruvinesnė, kol ~30 m. pr. m. e. buvo uždrausta (kartu su myrmeksais).

Žinomiausias cesto atvaizdas yra Romoje esanti skulptūra „Kvirinalo kumštininkas" (angl. *The Boxer of Quirinal*), kuri vaizduoja sėdintį vyriškį, kurio rankos su cestais.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Kastetas

Nuorodos
--------

* Caestus, or cestus Archyvuota kopija 2008-08-29 iš Wayback Machine projekto.
* Greek boxing. Archyvuota kopija 2005-11-23 iš Wayback Machine projekto.

Iliustracijos:

* ,
* cestai su kniedėmis
| ***Vaiduoklių miestas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Ghost Town |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | John Koepp |
| Scenaristas (-ai) | David KoeppJohn Kamps |
| Metai | 2008 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 102 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 20 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 27,1 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Vaiduoklių miestas** (angl.  *Ghost Town*) – 2008 m. JAV sukurta komiška drama.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Dantistui Bertramui Pinkui turėjo būti atlikta nesudėtinga operacija su daline nejautra, tačiau šis pareikalavo pilnos narkozės, dėl kurios trumpam buvo atsidūręs prie mirties. Atsigavęs Pinkus supranta, kad gali matyti vaiduoklius - žmones, kurie mirė, tačiau dar turi žemėje „nebaigtų reikalų". Atradę, kad yra žmogus, galintis juos matyti, šie pradeda persekioti Pinkų, tačiau šis, įpratęs gyventi vienas ir rūpintis tik savo paties problemomis, visai neketina šiems padėti. Galiausiai vienas vaiduoklių, buvęs pasiturintis verslininkas Frenkas, šiam pažada, kad kiti jį paliks ramybėje, jei jis sutiks padėti bent jam vienam. Frenką kamuojanti problema – jo žmona Gven, kuri susitikinėja su žmogaus teisių gynėju Ričardu, jo manymu, besigviešiančiu jos pinigų ir Pinkaus užduotis – atskleisti „tikruosius" Ričardo motyvus...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Ricky Gervais – Bertramas Pinkus
* Tea Leoni – Gven
* Greg Kinnear – Frenkas Herlihas
* Aasif Mandvi – daktaras Prašaras
* Billy Campbell – Ričardas
* Alan Ruck
* Jeff Hiller

Apdovanojimai
-------------

* Saturno apdovanojimas (nominacija) – geriausias scenarijus
* Satelito apdovanojimas – geriausias aktorius (R. Gervais)
* Empire apdovanojimas (nominacija) – geriausia komedija
| **Arturas Krišjanis Karinislatv. *Arturs Krišjānis Kariņš*** |
| --- |
|  |
| Karinis 2019 m. |
| Gimė | 1964 m. gruodžio 13 d. (58 metai)Vilmingtonas, Delaveras, JAV |
| Tautybė | latvis |
| Pilietybė | Jungtinės Amerikos Valstijos, Latvija |
| Sutuoktinis (-ė) | Anda Karinia |
|  |
| Veikla | Latvijos politikas, ekonomistas, ministras pirmininkas |
| Partija | Vienybė |
|  |
|  **Vikiteka** | Arturs Krišjānis Kariņš |
| Parašas |
|  |

**Arturas Krišjanis Karinis** (latv. *Arturs Krišjānis Kariņš*, g. 1964 m. gruodžio 13 d. Vilmingtone, Delavero valstijoje) – Latvijos ekonomistas ir politikas, dirbęs ekonomikos ministru (2004–2006), Europos Parlamento nariu (2009–2014, 2014–2019), Latvijos ministru pirmininku (2019–2023), užsienio reikalų ministru (nuo 2023).

Briuselyje

Biografija
----------

Karinis gimė latvių šeimoje, kuri 1944 m. emigravo iš Latvijos. Jo tėvai susipažino ir apsivedė Švedijoje, o 1950-aisiais išvyko į JAV. Jis visą jaunystę buvo aktyvus Amerikos latvių bendruomenės narys. Mokėsi amerikietiškoje ir sekmadieninėje latvių mokykloje. Po vidurinės mokyklos baigimo 1983 m. išvyko metams mokytis Miunsterio latvių gimnazijoje, kurioje jam dėstė būsimasis prezidentas Egilis Levitas.

Pirmą kartą Latvijoje jis lankėsi 1984 m. Nuo 1988 m. kiekvieną vasarą pradėjo lankytis Latvijoje, dalyvavo Nepriklausomybės mitinguose.

1988 m. baigė kalbotyros bakalauro studijas, o 1996 m. apsigynė daktaro laipsnį (Ph. D) Pensilvanijos universitete. 1997 m. Karinis persikėlė į Latviją ir įkūrė šaldytų maisto produktų verslą („Lāču ledus").

2002 m. jis padėjo įkurti Naujojo Laiko partiją, kuri 2011 m. su kitomis partijomis įsijungė į „Vienybės" susivienijimą. 2000-aisiais ir 2010-aisiais ėjo Saeimos nario, ekonomikos ministro ir Europos Parlamento nario pareigas. Po to jis buvo pasiūlytas „Naujosios vienybės" kandidatu į ministrus pirmininkus 2018 m. Latvijos parlamento rinkimuose. 13-ojoje Saeimoje jis atstovavo mažiausią partiją. Po kelis mėnesius trukusių derybų, kurių metu didesniųjų partijų lyderiai negalėjo sudaryti koalicijos, 2019 m. sausio mėn. prezidentas Raimondas Vėjuonis pasirinko Karinį kaip kompromisinį kandidatą sudaryti vyriausybę. Ministro pirmininko pareigas jis pradėjo eiti 2019 m. sausio 23 d.

Asmeninis gyvenimas
-------------------

Vedęs šeimos gydytoją Andą Karinią, su kuria susipažino Latvijoje ir 1986 m. susituokę apsisprendė gyventi Latvijoje. Turi 4 vaikus. Karinio tėvas – statybų inžinierius, turėjęs Amerikoje savo verslą.

Laisvai kalba latvių, anglų, vokiečių kalbomis, moka prancūzų ir rusų kalbas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Collier, Mike (28 February 2019). „"I have absolutely nothing to lose": Prime Minister Krišjānis Kariņš on his first month in office". *eng.lsm.lv* (anglų). Nuoroda tikrinta 2019-05-09.
2. ↑  Rozenberga, Māra (30 May 2019). „Levits savulaik bijis Kariņa skolotājs". *www.lsm.lv* (latvių). Nuoroda tikrinta 2019-06-02.

Nuorodos
--------

* Asmeninė svetainė
* Ministro pirmininko svetainė
* Europarlamentaro svetainė

  



| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Māris Kučinskis** | **Latvijos Respublikos ministras pirmininkas**2019 - 2023 | Po to:**Evika Siliņa** |
| Kigalis*Kigali* |
| --- |
| *Miesto centras* |
|  |
| 

KigalisKigalis

1°56′38″ p. pl. 30°03′34″ r. ilg.﻿ / ﻿1.94389°š. pl. 30.05944°r. ilg.﻿ / 1.94389; 30.05944﻿ (Kigalis)Koordinatės: 1°56′38″ p. pl. 30°03′34″ r. ilg.﻿ / ﻿1.94389°š. pl. 30.05944°r. ilg.﻿ / 1.94389; 30.05944﻿ (Kigalis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Ruandos vėliava Ruanda |
| **Provincija** | Kigalio provincija |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1907 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 859 332  |
| **Altitudė** | 1 300−1 600 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Kigalis |

**Kigalis** (pranc. *Kigali*) – Ruandos sostinė ir didžiausias miestas. Išsidėstęs šalies centrinėje dalyje, 1300–1600 m aukštyje, 1962 m. Ruandai iškovojus nepriklausomybę tapo svarbiausiu ekonominiu, politiniu ir kultūriniu centru.

Istorija
--------

Kigalis įkurtas vokiečių kolonistų 1907 m. Tačiau sostine tapo tik 1962 m. Tradicinė karaliaus sostinė buvo Njanzoje, o kolonijinė administracija buvo įsikūrusi Butarėje. Ruandai tapus nepriklausoma šalimi, Kigalis pasirinktas sostine, nes buvo šalies centre. Miestas netrukus pradėjo sparčiai augti ir greitai tapo Ruandos kultūriniu ir ekonominiu centru. 1994 m. balandžio 7 d. Kigalyje įvyko kruvinos Ruandos genocido žudynės.

Ekonomika ir susisiekimas
-------------------------

Netoli miesto išgaunamas ir apdirbamas kasiteritas. Odos apdirbimas, avalynės, tekstilės, maisto pramonė. Apylinkėse vystomas žemės ūkis. Šalia miesto yra tarptautinis Kigalio oro uostas, iš kurio vyksta reisai į Nairobį, Adis Abebą, Briuselį, Bužumbūrą ir Johanesburgą. Tačiau tėra tik vienas vietinis reisas į Kjangugu. Iš Kigalio keliai veda į didžiausius šalies ir aplinkinių valstybių miestus. Yra universitetas, keli institutai.

Turizmas
--------

Kigalis – svarbiausias Ruandos turizmo centras. Yra 3 tarptautinės klasės viešbučiai. Vykdomos ekskursijos į nacionalinius parkus. Svarbiausi miesto pastatai – bažnyčia, turgus, prancūzų kultūros centras. Yra keletas restoranų, kino teatras.

Sportas
-------

* Armée Patriotique Rwandaise FC (futbolo klubas); daugkartiniai šalies čempionai;
* AS Kigali (futbolo klubas);
* SC Kiyovu Sports (futbolo klubas);
* Gasogi United FC (futbolo klubas);
* „Amahoro" nacionalinis stadionas (Amahoro National Stadium), kurio talpa 30 tūkst. žiūrovų.
* *Stade Régional Nyamirambo*; stadiono talpa 22 tūkst. žiūrovų.
* „Mamenos" stadionas (Mumena Stadium); talpa 5 tūkst. žiūrovų.

* Patriots BBC – krepšinio klubas; daugkartiniai šalies čempionai.
* REG BBC – krepšinio klubas; daugkartiniai šalies čempionai.

Šaltiniai
---------

1. RWANDA, *citypopulation.de*
2. ↑  RWANDA, *citypopulation.de*
3. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 208
4. ↑

Nuorodos
--------

* Kigalio universitetas
* Turizmas Archyvuota kopija 2006-06-22 iš Wayback Machine projekto.
| ***Konvojus*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Convoy |
| Kilmės šalis |  JAVJungtinė Karalystė Jungtinė Karalystė |
| Režisierius | Sam Peckinpah |
| Scenaristas (-ai) | B.W.L. Norton |
| Metai | 1978 |
| Žanras | veiksmo |
| Trukmė | 106 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 12 mln. JAV dolerių |
| Pajamos | 45 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Konvojus** (angl.  *Convoy*) – 1978 m. JAV režisieriaus Sam Peckinpah sukurtas veiksmo filmas, apdovanotas „Golden Screen" prizu.

Nepatenkintas kino studijos jam parengtu scenarijumi, režisierius ėmėsi jį perrašinėti, įterpdamas naujus veikėjus. Galiausiai originali versija truko daugiau kaip tris su puse valandos, todėl prodiuseriai patys ėmėsi juostą trumpinti. Nepaisant to, kad filmo biudžetas buvo viršytas du kartus, jis tapo pelningiausiu Sam Peckinpah darbu. Vis dėlto jau tada jo reputacija ir priklausomybės nuo alkoholio bei kokaino galutinai sugriovė jo reputaciją (kai kurias filmoscenas nufilmavo antruoju režisieriumi nusamdytas aktorius James Coburn) ir po „Konvojaus" Peckinpah nufilmavo tik vieną juostą – „Ostermano savaitgalis" 1983 m.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Kris Kristofferson – Martinas Penvaldas „Guminis ančiukas"
* Ali MacGraw – Melisa
* Ernest Borgnine – šerifas Lailas Volesas
* Burt Young – Bobis
* Madge Sinclair – „Našlė"
* Franklyn Ajaye – „Voras" Maikas
* Brian Davies – Čakas
* Cassie Yates – Violeta
* Walter Kelley – federalinis agentas Hamiltonas
* Seymour Cassel – Džeris Haskinsas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Tarp tolimųjų reisų vairuotojų ir valstijos šerifo kyla nuolatiniai konfliktai, nes pastarasis priekabiai baudžia vairuotojus už menkiausią nusižengimą. Protestuodami šie susiburia į konvojų – ilgą vilkikų koloną, kuri keliauja per valstiją, nuolat pasipildydama naujais nariais, o jam vadovauja vairuotojas pravarde „Guminis ančiukas". Pamažu vairuotojų protestas virsta ištisu socialiniu judėjimu, kuris pradeda kelti grėsmę ir vietiniam gubernatoriui...
| **Ted Cruz** |
| --- |
| JAV Senato narys |
|  |
| Gimė | 1970 m. gruodžio 22 d. (52 metai)Kanada Kalgaris, Alberta, Kanada |
| JAV Senato narys |
| Ėjo pareigas | 2013 m. sausio 3 d. –  |
|  |
| Partija | Respublikonų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Ted Cruz |
| Parašas |
|  |

**Rafaelis Edvardas Kruzas** (įprastai *Tedas Kruzas*, angl. *Rafael Edward Cruz*, g. 1970 m. gruodžio 22 d.) – amerikiečių politikas, teisininkas, nuo 2013 m. Teksaso valstijoje išrinktas JAV Senato narys. JAV respublikonų partijos narys. 2003–2008 m. ėjo Teksaso generalinio solisitoriaus pareigas.

Kruzas baigė Prinstono universitetą ir Harvardo teisės mokyklą. JAV prezidento Džordžo V. Bušo administracijoje dirbo politikos patarėju. 2003 m. Teksaso generalinis atornėjus Gregas Abotas paskyrė Kruzą į generalinio solisitoriaus pareigas. 2012 m. Kruzas buvo išrinktas į JAV Senatą ir tapo pirmuoju lotynų kilmės amerikiečiu, išrinktu senatoriumi Teksaso valstijoje. Kruzas laikosi konservatyvios ekonominės ir socialinės politikos, suvaidino svarbų vaidmenį 2013 m. sustabdant JAV vyriausybės darbą, siekiant priversti Kongresą ir JAV prezidentą Baraką Obamą nutraukti Prieinamos sveikatos apsaugos akto finansavimą. 2018 m. Kruzas nedideliu balsų skirtumu buvo perrinktas į JAV Senatą.

2015 m. Kruzas paskelbė savo kandidatūrą į JAV prezidento postą. Nors senatoriumi Kruzas dirbo tik du metus, respublikonų partijos pirminiuose rinkimuose jis buvo laikomas rimtu kandidatu. Respublikonų partijos rinkiminėje kovoje konkurencija tarp Kruzo ir Donaldo Trampo buvo arši, netrūko viešų asmeninių užsipuolimų. Po to, kai Trampas laimėjo respublikonų partijos vidinius rinkimus dėl kandidato į JAV prezidentus iškėlimo, Kruzas iš pradžių atsisakė jį palaikyti, tačiau Trampo prezidentavimo metu buvo ištikimas jo rėmėjas. Po 2021 m. sausio 6 d. Kapitolijaus užpuolimo Kruzas buvo plačiai kritikuotas dėl savo sprendimo paprieštarauti Džo Baideno pergalės 2020 metų JAV prezidento rinkimuose sertifikavimui, nes tai paskatino melagingus pareiškimus apie tariamą rinkimų rezultatų klastojimą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Cruz Sworn-In As First Hispanic Texas U.S. Senator". *KRWG* (anglų). 2013-01-03. Nuoroda tikrinta 2022-02-13.
2. ↑  Zitner, Aaron (2016-01-04). „Poll Points to Upside for Ted Cruz, Marco Rubio in GOP Race". *The Wall Street Journal* (New York). Nuoroda tikrinta 2016-02-05.
3. ↑  „Ted Cruz Speech Nods to Increasing Libertarian Views within Republican Party". Cato Institute. Nuoroda tikrinta 2016-03-06.
4. ↑  „Capitol attack prompts top US firms to pull funding for leading Republicans". *The Guardian*. Nuoroda tikrinta 2021-01-12.
Koordinatės: 55°25′14″ š. pl. 21°6′39″ r. ilg.﻿ / ﻿55.42056°š. pl. 21.11083°r. ilg.﻿ / 55.42056; 21.11083

Rago pakrantė. Priekyje Pervalkos švyturys
Žirgų ragas iš šiaurinės pusės
**Žirgų ragas** arba **Arklių ragas** – kyšulys Kuršių nerijoje ties Pervalka, Birštvyno kyšulio dalis. Kuršių mariose priešais Žirgų ragą dirbtinėje saloje yra pastatytas Pervalkos švyturys. Žirgų ragas priklauso Kuršių nerijos nacionalinio parko Karvaičių kraštovaizdžio draustiniui.

Žirgų ragu kartais vadinamas visas didelis pusiasalis, nors seniau jis vadintas Biržtvynu (vok. *Birschtwinsches Eck*), o Žirgų ragu (*Pferdehaken*) – tik pats iškyšulys.

Ragas taip pavadintas, nes čia anksčiau buvo žirgų ganyklos. Ties šia vieta per neriją į pajūrį ir atgal vilkdavo žvejų valtis, o dar seniau tarnavo kryžiuočių žygiams.


Žirgų ragasŽirgų ragas
Rago padėtis Neringoje

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Žirgų ragas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 681
2. ↑  *Žirgų ragas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Venk–Žvo). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2014
3. ↑  *Žirgų ragas*. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T. IV (Rahn–Žvižežeris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009
| **Ivan Gašparovič** |
| --- |
| Slovakijos prezidentas |
|  |
| Ivan Gašparovič |
| Gimė | 1941 m. kovo 27 d. (82 metai)Poltaras, Slovakija |
| Sutuoktinis (-ė) | Silvia Beníková |
| Slovakijos prezidentas |
| Kelintas | 3 |
| Ėjo pareigas | 2004 m. birželio 15 d. – 2014 m. birželio 15 d. |
| Ankstesnis | Rudolf Schuster |
| Vėlesnis | Andrejus Kiska |
|  |
| Pareigos | Slovakijos prezidentas |
| Partija | Žmonių partija – judėjimas už demokratinę Slovakiją |
|  |
| Alma mater | Bratislavos Komenskio universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Ivan Gašparovič |

**Ivanas Gašparovičius** (g. 1941 m. kovo 27 d.) – Slovakijos politikas, teisės mokslų profesorius. Nuo 2004 m. iki 2014 m. birželio 15 d. politikas ėjo Slovakijos prezidento pareigas. Jis yra pirmasis šalies vadovas perrinktas antrai kadencijai.

Biografija
----------

I. Gašparovič gimė mažame Slovakijos miestelyje Poltare. Jo tėvas Vladimir Gašparović po I pasaulinio karo emigravo iš Kroatijos ir buvo pradinės mokyklos mokytojas.

Nuo 1959 iki 1964 m. I. Gašparovič studijavo pagrindiniame šalies Bratislavos Komenskio universitete teisės mokslus. 1968 m. politikas prisijungė prie šalies komunistų partijos, paremdamas Alexander Dubček reformas. Tačiau po ketverių metų I. Gašparovič buvo pašalintas iš partijos.

Vėliau iki 1990 m. vasaros I. Gašparovič grįžo dirbti į teisės sritį. Po Aksominės revoliucijos I. Gašparovič prisijungė prie Václav Havel komandos ir dirbo prokuroru.

1992 m. politikas prisijungė prie Žmonių partijos – judėjimo už demokratinę Slovakiją veiklos.

2002 m. I. Gašparovič sukūrė savo partiją Demokratinis judėjimas. Su ja jis dalyvavo parlamento rinkimuose, tačiau surinko tik 3,3 % balsų, kurių nepakako pakliūti į parlamentą.

2004 m. balandžio mėnesį politikas nusprendė dalyvauti šalies prezidento rinkimuose. Pagrindinis jo konkurentas buvo buvęs šalies premjeras Vladimír Mečiar. Pirmame rinkimų ture surinkęs 22,3 % balsų kartu su V. Mečiar (32,7 %) varžėsi antrame rinkimų ture. Jame I. Gasparovič surinko 59,9 % balsų ir tapo 3-iuoju šalies vadovu. Jis pakeitė Rudolf Schuster.

2009 m. rinkimuose I. Gašparovič gavo 55,53 % balsų, o opozicijos kandidatė Iveta Radičová – 44,47 % balsų. Tokiu būdu I. Gašparovič tapo pirmuoju šalies prezidentu perrinktu antrai kadencijai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Slovakia president wins re-election


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Rudolf Schuster** | **Slovakijos prezidentas**2004-2014 m. | Po to:**Andrejus Kiska** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Priedėlis** – daiktavardžiu reiškiamas ir bent linksniu derinamas pažyminys. Priedėliu pasakome papildomą, antraeilį daikto pavadinimą.

Pagal sandarą priedėliai gali būti vientisiniai ir išplėstiniai, pvz.: „Pamačiau *pusseserę* Aistę. – Pamačiau Aistę, *Giedriaus pusseserę*, ir pakviečiau pietų."

Priedėlis dažniausiai patikslina pažymimąjį žodį, ypač tada, kai jis reiškiamas įvardžiu, pvz.: „Ir štai pro vartus atplazdės ji, *Stoškų Onutė*".

Priedėlio paskirtis – pasakyti kitą to paties asmens, daikto, reiškinio ar veiksmo pavadinimą, kad būtų išvengta neaiškumų, dviprasmybių. Kartais priedėlis su pažymimuoju žodžiu gali būti siejamas jungiamuoju žodžiu *tai yra*, arba *būtent*, *kaip antai*, *kaip*, *vardu*, *pavarde*, *ypač*, kuris dar labiau paryškina pažymimuoju žodžiu ir priedėliu nusakomo pavadinimo tapatumą, pvz.: „Ant to akmens, *arba postamento*, stovėjo jauna, graži mergaitė. Aš palieku viduasly savo arklį, *tai yra mažą suolelį*, kurį buvau jau virvele įsižabojęs ir apžergęs joti".

Dažnai (ypač poezijoje) priedėliu tik vaizdingiau ir naujoviškiau pasakoma tai, kas jau buvo pasakyta pažymimuoju žodžiu, pvz.: „Lėtai atidarau duris į sąžinę – *į savo žaizdą skaudžią.*"

Skyryba ir vartojimas
---------------------

Priedėlių skyryba (kaip ir išplėstinių pažyminių) priklauso nuo jų vietos sakinyje.

Įprastinė priedėlio vieta – prieš pažymimąjį žodį. Pvz.: „*Mūsų upelių motutė* Vilija dugną turi aukso, veidą kaip dangų." Po pažymimojo žodžio atsidūrę priedėliai (nesvarbu, išplėsti jie ar ne) kalbant išskiriami pabrėžiamąja, kartais tikslinamąja intonacija, o rašant – kableliais ar brūkšniais. Pvz.: „Vilija, *mūsų upelių motutė*, dugną turi aukso, veidą kaip dangų".
Koordinatės: 55°19′52.13″ š. pl. 21°3′29.58″ r. ilg.﻿ / ﻿55.3311472°š. pl. 21.0582167°r. ilg.﻿ / 55.3311472; 21.0582167

Bulvikio rago pakrantė
**Bulvikio ragas** – Kuršių Nerijos iškyšulys į Kuršių marias tarp Nidos ir Preilos. Ties juo Kuršių Nerijos plotis siekia 3,8 km ir yra didžiausias visoje nerijoje. 1837–1910 m. prieš apželdinant didžiąsias kopas, ragas kasmet pailgėdavo vidutiniškai 7 metrais, tačiau dabar marių srovės ir bangos jį ardo.

Šalia rago 1967 m. įrengtas Nidos oro uostas.


Bulvikio ragasBulvikio ragas
Rago padėtis Neringoje

Pavadinimo kilmė
----------------

Pavadinimą galbūt suteikė vikingai. Vietovės pavadinimas yra kildinamas iš skandinaviško *bolja* – „banga", arba *bol* – „laužas" + *vik* (labai dažnai sutinkamas Skandinavijos hidronimuose) – „įlanka". Taip pat yra neatmetama alternatyvi versija, jog pavadinimas kilo nuo kuršiškos pavardės *Bulvikis*.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  „Neringa - Lankytinos vietos". Suarchyvuotas originalas 2016-03-03. Nuoroda tikrinta 2016-03-03.
| **Calluna vulgaris** |
| --- |
| Šilinis viržis (Calluna vulgaris)Šilinis viržis (*Calluna vulgaris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Dilenijažiedžiai  *( Dilleniidae)* |
| Šeima: | Erikiniai  *( Ericaceae)* |
| Gentis: | Viržis  *( Calluna)* |
| Rūšis: | Šilinis viržis  *( Calluna vulgaris)* |

 |

**Šilinis viržis** (*Calluna vulgaris*) – erikinių (*Ericaceae*) šeimos, viržio (*Calluna*) genties vienintelė rūšis.

Nedidelis krūmokšnis, apie 0,2-0,7 m aukščio, pradedantis žydėti liepos antroje pusėje. Žiedynas – vienašalė, daugiažiedė, tanki kekė. Žiedai smulkūs, nusvirę, su trumpu koteliu, taisyklingi, keturnariai. Į taurelę panašios 4 sutankėjusios pažiedės. Tikroji taurelė primena vainikėlį, nes jos lapeliai žiede stambiausi, spalvoti (rausvi ar violetiniai, retai balti), blizgantys. Vainiklapiai dukart trumpesni už taurėlapius (2 mm ilgio), dviskiaučiai. Kuokeliai 8; dulkinės su rageliais ir pakabučiais. Vaisius – rutuliška dėžutė, apaugusi baltais šeriškais plaukeliais; joje sunoksta daug smulkių sėklų. Stiebas sumedėjęs, šakotas, visos šakelės stačios. Lapai smulkūs, pailgi, tribriauniai, visžaliai, bekočiai, pliki arba plaukuoti, ant šakelių jų 4 išilginės eilės. Žydi liepos – rugsėjo mėn. Dauginasi sėklomis ir vegetatyviškai. Sėklas išnešioja vėjas.

Auga sausuose miškuose (pušynuose, beržynuose), taip pat viržynuose, pelkėse, durpynuose, smėlynuose. Mėgsta rūgščius, nelabai derlingus dirvožemius. Šaknys sudaro mikorizę. Žiedai išskiria nektarą, renkamą įvairių vabzdžių, ypač bičių. Tai vėlyvo sezono medunešis. Medus tamsios spalvos ir kartoko skonio. Viržis tinka želdiniams, taip pat sausoms puokštėms. Augalas vaistinis, dažinis.

Literatūra
----------

Rudenį žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Živilė Lazdauskaitė, Vilnius, Mokslas, 1991, 72 psl.

Šilinis viržis (*Calluna vulgaris*)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Šilinis viržis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°17′37″š. pl. 21°34′57″r. ilg.﻿ / ﻿55.2937°š. pl. 21.5825°r. ilg.﻿ / 55.2937; 21.5825

|  |
| --- |
|    **Juknaičių geležinkelio stotelė** |
| **Adresas** | Juknaičiai |
| **Atidaryta** | apie 1875 m. |
| **Žemėlapiai** | Retromap.ru |
| **Nuotraukos** | Railwayz.info |
| 


 |
| 

| Aplinkinės stotys ir stotelės |
| --- |
| Paaiškinimai |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | km |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ↑ KLAIPĖDA ↑ |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | Šilutė |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 4,9 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | *Gaideliai* |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 3,6 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ***Juknaičiai*** |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 6,3 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | *Kūgeliai* |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 5,5 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | *Usėnai* |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ↓ PAGĖGIAI ↓ |
|  |  |  |  |  |  |  |

 |

 |

**Juknaičių geležinkelio stotelė** – buvusi stotis vakarų Lietuvoje, šiauriniame Juknaičių miestelio pakraštyje, prie Klaipėdos–Pagėgių geležinkelio.

Istorija
--------

1875 m. buvo atidarytas Klaipėdos–Tilžės geležinkelis. Kadangi Klaipėdos apskrities valdyba nemokamai davė žemės geležinkeliui tiesti apskrities teritorijoje, tai gavo sustojimo vietas Juknaičiuose ir Kukoraičiuose bei geležinkelio stotį Šilutėje. Apie 1980 m. stoties pastate buvo nedidelė keleivių salė ir kasa, kitose patalpose gyveno žmonės. Traukiniai važiuodavo į Šilutę, Klaipėdą, Pagėgius.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Laima Putriuvienė. Juknaičiai – visada jauni. 2014-07-22, Pamarys.eu (tikrinta 2023-08-04).

* Stoties nuotrauka
| Grobšto rezervatas |
| --- |
| IUCN Ia kategorija (gamtos rezervatas) |
| Sklandytojų kopos pakrantė Sklandytojų kopos pakrantė |
| **Vieta:** | Neringos savivaldybės vėliava Neringos savivaldybė |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Nida |
| 

Žemėlapis rodantis Grobšto rezervatas vietą.Grobšto rezervatas

  |
| **Koordinatės:** | 55°16′54″ š. pl. 20°58′19″ r. ilg.﻿ / ﻿55.28167°š. pl. 20.97194°r. ilg.﻿ / 55.28167; 20.97194Koordinatės: 55°16′54″ š. pl. 20°58′19″ r. ilg.﻿ / ﻿55.28167°š. pl. 20.97194°r. ilg.﻿ / 55.28167; 20.97194 |
| **Plotas:** | 2,77 km² |
| **Įkurtas:** | 1994 m. |
| **Valdymas:** | Kuršių Nerijos nacionalinis parkas |

**Grobšto gamtinis rezervatas** – saugoma gamtos teritorija Neringoje, 3 km į pietvakarius nuo Nidos, Rusijos (Kaliningrado srities) pasienyje. Vidinis Kuršių nerijos nacionalinio parko rezervatas. Vakarine jo dalimi praeina kelias  **167**  Smiltynė–Nida , yra pasienio perėjimo postas.

Įsteigtas 1994 m. siekiant išsaugoti Grobšto kraštovaizdžio apylinkės gamtinio komplekso fragmentą su aktyviu didžiuoju kopagūbriu, jo pašlaitėje esančia ryškia kupstyne, mišku apaugusia lygumine padrėkusia pajūrio palve, pajūrio apsauginiu kopagūbriu ir smėlynais, į Lietuvos raudonąją knygą įrašytų augalų ir gyvūnų radavietėmis, Europos bendrijos svarbos buveinėmis, dalyje teritorijos užtikrinant sąlygas natūraliam gamtinių procesų vyksmui. Rezervatas patenka į UNESCO Kuršių nerijos pasaulio paveldo objektą.

Į rezervato teritoriją patenka Sklandytojų kopa (seniau buvusi aukščiausia nerijos kopa, dabar sumažėjusi iki 50 m). Grobšto įlankos krante kopos yra išslėgusios marių mergelio, arba gitijos, sluoksnius, kurių aukštis vietomis siekia net du metrus. Iš retųjų augalų rūšių rezervate aptinkama: pajūrinė zunda, pelkinė šindra, pajūrinė širdažolė, tamsialapis skiautalūpis. Rezervato teritorijoje peri jūrinis erelis ir urvinė antis, sutinkama nendrinė rupūžė.

Sklandytojų kopa nuo Parnidžio kopos – rezervato teritorija matoma tolimesniame plane

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų valstybės kadastras Archyvuota kopija 2021-01-26 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Grobšto gamtinis rezervatas, *saugoma.lt*
3. ↑  Grobšto gamtinis rezervatas Archyvuota kopija 2022-10-06 iš Wayback Machine projekto. *Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija*


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKuršių nerijos nacionalinis parkas |
| --- |
|  |
| Rezervatai | 
Grobšto rezervatas • Naglių rezervatas |  |
|  |
| Gamtiniai draustiniai | 
Alksnynės kraštovaizdžio • Angių geomorfologinis • Garnių kalno kraštovaizdžio • Hageno gūbrio geomorfologinis • Karvaičių kraštovaizdžio • Neringos talasologinis • Parnidžio kraštovaizdžio • Raganos kalno kraštovaizdžio • Urbo kalno geomorfologinis |
|  |
| Kultūriniai draustiniai | 
Juodkrantės urbanistinis • Gintaro įlankos istorinis • Nidos urbanistinis • Pervalkos urbanistinis • Preilos urbanistinis • Smiltynės urbanistinis |

 |