recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°25′10″ š. pl. 26°24′15″ r. ilg.﻿ / ﻿55.41944°š. pl. 26.40417°r. ilg.﻿ / 55.41944; 26.40417

| Munas |
| --- |
| Ežero šiaurinis galas ties KazimieravuEžero šiaurinis galas ties KazimieravuEžero šiaurinis galas ties Kazimieravu |
| Vieta | Ignalinos raj. Lietuva |
| Plotas | 0,46 km² |
| Kranto linijos ilgis | 5,47 km |
| Vidutinis gylis | 4,8 m |
| Didžiausias gylis | 20,0 m |
| Įteka | Mūnelis, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Mūnelis |

**Munas** arba ***Mūnas*** – ežeras šiaurės rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 8 km į šiaurės rytus nuo Naujojo Daugėliškio. Ilgis pietvakarių – šiaurės rytų kryptimi 1,66 km, plotis iki 0,56 km. Altitudė 140 m. Giliausia vieta (20 m) yra ežero viduryje. Kranto linija labai vingiuota, pietuose ežeras skaidosi į dvi šakas. Krantai sausi, smėlingi, pietvakariuose pelkėti, o rytuose riedulingi. Dauguma ežero pakrančių apaugusios miškais (Padysnio, Baikelių miškai). Iš šiaurės rytų į pietvakarius ežeru prateka Dysnos intakas Mūnelis.

Prie Muno įsikūrę kaimai: Pamunė, Zaborija, Kazimieravas. Šiaurine pakrante eina kelias  **1420**  Kazimieravas–Meikštai .

Ežerėvardis *Mùnas* (arba *Mū̃nas*) neaiškios kilmės – gali būti slavizmas nuo žodžio *muna* („purvas") arba finougriškos kilmės (plg. suom. *muna* „kiaušinis").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Munas (ežeras)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 156 psl.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 221
**Didis Lutumba-Pitah**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Didis Lutumba-Pitah |
| Gimimo data | 1998 m. lapkričio 17 d. (25 metai) |
| Gimimo vieta | Suomija |
| Ūgis | 168 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | saugas |
| Jaunimo klubai |
|  | Pallokerho-35 U19  Honka U19 |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2015  2016–2017  2019  2021  2022  2023  2024- | Honka  Klubi-04  Kajaani  RoPS  HIFK  Hegelmann SFC Etar | 0? 00(0)39 0(11)16 00(0)27 00(1)19 00(1)34 00(2)? |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2024 m. sausio 30 d.. |

**Didis Lutumba-Pitah** (*Didis Lutumba-Pitah*; g. 1998 m. lapkričio 13 d.) – Suomijos futbolininkas, saugas. Žaidė Lietuvoje. Atstovavo „Hegelmann" klubui.

Karjera
-------

Rungtyniavo įvairiuose klubuose Suomijoje: Helsinkio „PK-35" ir Espo „Honka" jaunimo ekipose. 

Vėliau atstovavo „Klubi 04", „Kajaani", Rovaniemio RoPS ir HIFK.

### Hegelmann klubas

Nuo 2023 m. sausio atstovavo „Hegelmann" klubui.

2023 m. kovo 4 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš DFK Dainava. „Hegelmann" klubas nugalėjo varžovus rezultatu 3;0.

2023 m. balandžio 28 d. pasižymėjo įvarčiu A lygos rungtynėse prieš Marijampolės „Sūduvą". Kauno rajono „Hegelmann" klubas sutriuškino varžovus rezultatu 6:0.

2024 m. sausio 2 d. tapo žinoma, kad futbolininkas palieka klubą.

Statistika
----------

A lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
| **2023** | **FC Hegelmann** | 34 | 2 |

Spalvų reikšmės: 

     Ekipa žaidė A lygoje;

Šaltiniai
---------

1. ↑  sportas.lt: naujokas iš Suomijos
2. ↑  alyga.lt: naujokas iš Suomijos
3. ↑  alyga.lt 2023-03-04 rumgtynės
4. ↑  2023-04-28 Hegelmann v. Sūduva
5. ↑  Hegelmann oficialios svetainės naujienos

Nuorodos
--------

* alyga.lt svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* SOFASCORE
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
| Ažvintaitis |
| --- |
| Salelė Ažvintaičio ežereSalelė Ažvintaičio ežereSalelė Ažvintaičio ežere |
| Vieta | Ignalinos raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,314 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,77 km |
| Didžiausias gylis | 7 m |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Ažvintaitis

  |
| **Koordinatės** |  55°29′33.24″ š. pl. 26°02′49.8″ r. ilg.﻿ / ﻿55.4925667°š. pl. 26.047167°r. ilg.﻿ / 55.4925667; 26.047167Koordinatės: 55°29′33.24″ š. pl. 26°02′49.8″ r. ilg.﻿ / ﻿55.4925667°š. pl. 26.047167°r. ilg.﻿ / 55.4925667; 26.047167 |

**Ažvintaitis** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, apie 17 km į vakarus nuo Dūkšto, 10,5 km į pietvakarius nuo Salako. Ilgis vakarų-rytų kryptimi 1,56 km, plotis iki 0,33 km. Vakarinėje ežero dalyje yra 2 miškingos salelės (0,13 ha ir 0,02 ha). Altitudė 165,1 m. Krantai daugiausia aukšti, ištisai apaugę medžiais. Ežerą supa Minčios giria, tik šiaurrytinėje pakrantėje plyti pievos. Ažvintaitis yra bendroje rinoje su į rytus telkšančiu Ažvinčio ežeru. Su juo jungiasi sąsiauriu. Priklauso Sągardo ežero baseinui.

Šiauriniame ežero krante įsikūręs Margavonės kaimas. Rytine pakrante eina kelias  **5309**  Salakas–Tolimėnai–Švedriškė–Pažieviškė–Dūkštas .

Ažvintaitis nuo Švedriškės

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Ažvintaitis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 157
Koordinatės: 55°17′25″ š. pl. 26°0′32″ r. ilg.﻿ / ﻿55.29028°š. pl. 26.00889°r. ilg.﻿ / 55.29028; 26.00889


| Baltys, Baltelio ežeras |
| --- |
| Vieta | Ignalinos raj. Lietuva |
| Plotas | 0,313 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,57 km |
| Vidutinis gylis | 4,1 m |
| Didžiausias gylis | 7,2 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |

**Baltys** arba **Baltelio ežeras** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, Linkmenų seniūnijoje, 3,5 km į pietvakarius nuo Šakarvos. Įeina į Aukštaitijos nacionalinį parką. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus 1,17 km, plotis iki 0,53 km. Altitudė 144,5 m. Didžiausias gylis siekia 7,2 m. Krantai daugiausia sausi, lėkšti. Ežerą supa Kamčiatkos miškas, o šiek tiek į šiaurę telkšo Kazimieravo pelkė. Dugnas padengtas molingu sapropeliu. Šiaurės vakaruose įteka upelis iš Labakaršio ežero, o iš šiaurinio galo išteka Baltelės (Žeimenos baseinas) intakas. Į rytus nuo Balčio įsikūręs Kazimieriškės kaimas, į šiaurės vakarus – Šileikiškės viensėdis. Veikia kaimo turizmo sodyba.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Justinas Tamošaitis. *Baltys (Ignalinos r. Linkmenų sen.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 190
| Gilūtas |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Ignalinos rajonas), Baltarusijos vėliava Baltarusija (Breslaujos rajonas) |
| Plotas | 0,306 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,21 km |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Gilūtas

  |
| **Koordinatės** |  55°27′45″ š. pl. 26°33′04″ r. ilg.﻿ / ﻿55.46250°š. pl. 26.55111°r. ilg.﻿ / 55.46250; 26.55111Koordinatės: 55°27′45″ š. pl. 26°33′04″ r. ilg.﻿ / ﻿55.46250°š. pl. 26.55111°r. ilg.﻿ / 55.46250; 26.55111 |

**Gilūtas** (blrs. *Гилута*) – ežeras Lietuvoje, Ignalinos rajone ir Baltarusijoje Breslaujos rajone, 9 km į pietryčius nuo Rimšės, Prūto ežero pietinėje pakrantėje. 13,7 ha ežero yra Lietuvoje ir 16,9 ha – Baltarusijoje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 1,25 km, plotis – iki 0,4 km. Altitudė 143,2 m. Krantai daugiausia aukšti, apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantėse plyti dirbami laukai ir pievos. Šiaurėje 30 m ilgio upeliu jungiasi su Prūto ežeru (Drūkšių ežero baseinas). Lietuvoje prie ežero įsikūręs Pūškų kaimas, Baltarusijoje – Maniūkų ir Bitiūnų kaimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Vėlys |
| --- |
| Ežeras VėlysEžeras VėlysEžeras Vėlys |
| Vieta | Ignalinos raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,307 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,84 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Įteka | Rudinė, bevardis upelis |
| Išteka | Rudinė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Vėlys

  |
| **Koordinatės** |  55°18′20″ š. pl. 26°13′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.30556°š. pl. 26.22500°r. ilg.﻿ / 55.30556; 26.22500Koordinatės: 55°18′20″ š. pl. 26°13′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.30556°š. pl. 26.22500°r. ilg.﻿ / 55.30556; 26.22500 |

**Vėlỹs** – ežeras rytų Lietuvoje, Ignalinos rajone, 5 km į pietryčius nuo Ignalinos. Sudarytas iš dviejų duburių (šiaurinio ir pietinio), kuriuos jungia sąsiauris. Pietinėje dalyje į rytus atsišakoja siaura įlanka. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus 1,14 km, plotis iki 0,57 km. Altitudė 195,1 m. Būdingi aukšti ir statūs krantai. Iš pietų ežerą supa Piliakalnio miškas. Į Vėlį pietuose įteka Rudinės upelis, šiaurėje, link Vėlykščio ežero, išteka Rudinė (Žeimenos baseinas).

Rytinėje Vėlio pakrantėje įsikūręs Vėlionių kaimas, taip pat stūkso Mažulonių piliakalnis. Į šiaurės vakarus įsikūręs Zuikiškės kaimas. Pietrytine pakrante eina kelias  **1432**  Mikalavas–Senasis Daugėliškis–Panižiškė . Netoliese veikia kaimo turizmo sodyba.

Etimologija
-----------

Ežero pavadinimas kildinamas nuo žodžio *vėlė* („mirusiojo dvasia").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Vėlys*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 479
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 370
| Švenčius |
| --- |
| Vieta | Kaišiadorių raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,523 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,44 km |
| Vidutinis gylis | 2,6 m |
| Didžiausias gylis | 4,2 m |
| Įteka | Vadrė, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Alšia |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Švenčius

  |
| **Koordinatės** |  54°39′25″ š. pl. 24°26′55″ r. ilg.﻿ / ﻿54.65694°š. pl. 24.44861°r. ilg.﻿ / 54.65694; 24.44861Koordinatės: 54°39′25″ š. pl. 24°26′55″ r. ilg.﻿ / ﻿54.65694°š. pl. 24.44861°r. ilg.﻿ / 54.65694; 24.44861 |

**Švenčius** (arba **Žydiškių ežeras**) – ežeras Lietuvoje, Kaišiadorių rajono pietryčiuose, 10 km į šiaurės rytus nuo Stakliškių. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,57 km, plotis iki 0,75 km. Altitudė 177,5 m. Gylis siekia 4,2 m. Krantai daugiausia statūs, ardomi, tik vakarinis ir rytinis žemesni, užpelkėję. Aplink ežerą plyti dirbamieji laukai ir pievos, auga miškeliai. Į Švenčių įteka 4 bevardžiai upeliai ir Vadrė, išteka į Alšios ežerą Alšyčia (Verknės baseinas). Dugnas padengtas sapropelingu moliu, atabradas siauras, padengtas dumblingu smėliu.

Prie Švenčiaus esantys kaimai: Žydiškės, Vaitkūnai, Pašventys. Yra kaimo turizmo sodyba.

Ežerėvadis *Švenčiús* kilęs nuo žodžio *šventas* („pašvęstas", toliau, matyt, iš „šviesus").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Švenčius (Kaišiadorių raj.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 236
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 337
| Didysis |
| --- |
| Užpelkėjęs Didysis EžerėlisUžpelkėjęs Didysis EžerėlisUžpelkėjęs Didysis Ežerėlis |
| Vieta | Kauno raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,16 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,47 km |
| Kilmė | liekaninė |
| Išteka | Liekė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Didysis

  |
| **Koordinatės** |  54°52′17″ š. pl. 23°38′16″ r. ilg.﻿ / ﻿54.87139°š. pl. 23.63778°r. ilg.﻿ / 54.87139; 23.63778Koordinatės: 54°52′17″ š. pl. 23°38′16″ r. ilg.﻿ / ﻿54.87139°š. pl. 23.63778°r. ilg.﻿ / 54.87139; 23.63778 |

**Didysis** arba **Didysis Ežerėlis** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kauno rajone, apie 6 km į pietus nuo Kluoniškių, 2 km į pietryčius nuo Ežerėlio. Apsuptas Ežerėlio durpyno. Forma apvali. Ilgis 0,5 km, plotis iki 0,4 km. Altitudė 70,1 m. Ežeras yra ledyninės liekaninės kilmės. Kranto linija lygi. Ežerą iš visų pusių supa aukštapelkė (į šiaurę ir šiaurės rytus nuo ežero – eksploatuojama). Visiškai užaugęs ir supelkėjęs. Krantai apaugę krūmynais. Iš aplinkui plytinčios pelkės išteka Liekės upelis (Kerupės I intakas). Didysis Ežerėlis priklauso Nemuno žemupio baseinui.

Plūduriuojantis liūnas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Didysis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 417
| Gauštvinis |
| --- |
| Vieta | Kelmės raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 1,23 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,83 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Didžiausias gylis | 5 m |
| Įteka | Šimša, Spangupis, Supynė, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Gryžuva |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Gauštvinis

  |
| **Koordinatės** |  55°39′10″ š. pl. 23°11′55″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65278°š. pl. 23.19861°r. ilg.﻿ / 55.65278; 23.19861Koordinatės: 55°39′10″ š. pl. 23°11′55″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65278°š. pl. 23.19861°r. ilg.﻿ / 55.65278; 23.19861 |

**Gauštvinis** – ežeras vidurio Lietuvoje, Kelmės rajone, apie 6 km į šiaurę nuo Tytuvėnų, Didžiojo Tyrulio durpyno pietiniame pakraštyje. Nusidriekęs šiaurės-pietų kryptimi 3 km, plotis siekia 0,56 km. Gylis iki 5 m. Altitudė 115,5 m. Ežero dubuo rininės kilmės. Krantai žemi, daug kur apaugę miškais (šiauriau – Šimšos miškas, piečiau – Paežerio miškas), pievomis ir krūmynais, pelkėti. Suteka Šimša ir Spangupis, pietuose išteka Dubysos intakas Gryžuva. Gauštvinio ežeras įeina į Užpelkių botaninį-zoologinį draustinį.

Vakariniame ežero krante įsikūręs Pagauštvinio kaimas, pietiniame – Tolučių kaimas.

Ežerėvardis *Gaũštvinis* (arba *Gauštvinỹs*) kildinamas iš žodžio *gaužtis* („gūžtis, tūpti, kūprintis").

Gyvūnija
--------

Ežero pakrantėse yra sutinkamas labai retas Lietuvos raudonosios knygos vabzdys – didysis karališkasis laumžirgis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Gauštvinis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 584
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 109
3. ↑  Leksius, Vaidotas. „Mockaičių kaimo bendruomenė - Kaimo istorija". *mockaiciai.lt*. Suarchyvuotas originalas 2016-04-10. Nuoroda tikrinta 2016-04-14.
| Kalotės ežeras |
| --- |
|  |
| Vieta | Klaipėdos raj. Lietuva |
| Plotas | 0,443 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,5 km |
| Kilmė | lagūninis |
| Vidutinis gylis | 1,0 m |
| Didžiausias gylis | 2,4 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | Cypa |

Koordinatės: 55°47′07″ š. pl. 21°06′30″ r. ilg.﻿ / ﻿55.78528°š. pl. 21.10833°r. ilg.﻿ / 55.78528; 21.10833

**Kalotės ežeras** – ežeras vakarų Lietuvoje, Klaipėdos rajone, apie 10 km į šiaurę nuo Klaipėdos, 1,5 km į šiaurės rytus nuo Girulių, į vakarus nuo Kalotės gyvenvietės. Įeina į Pajūrio regioninio parko teritoriją.

Ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius 1,01 km, didžiausias plotis 0,76 km. Paviršiaus altitudė 21,6 m. didžiausias gylis 2,4 m, vidutinis gylis 1,0 m. Ežeras ledyninės kilmės. Baseino plotas 1,74 km². Kranto linijos ilgis 3,5 km. Iš pietų prie ežero prieina Kukuliškių miškas. Šiauriniai krantai žemi, šiaurvakarinis ir šiaurės rytų krantai plačiai užpelkėję. Ežeras yra lyninio tipo.

Iš Kalotės ežero į Baltijos jūrą teka Cypa. Ežero pratakumas 101 %. Į šiaurę įsikūręs Bendikų kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Restauruotinų Lietuvos ežerų nustatymas ir preliminarus restauravimo priemonių parinkimas šiems ežerams, siekiant pagerinti jų būklę. Galutinė ataskaita, I dalis. Vilnius, 2009. 265 psl.[neveikianti nuoroda]
2. ↑  *Kalotės ežeras*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 240 psl.
Koordinatės: 54°37′50″ š. pl. 24°45′20″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63056°š. pl. 24.75556°r. ilg.﻿ / 54.63056; 24.75556

 *Šis straipsnis apie ežerą. Apie kaimą skaitykite straipsnyje Ilgai (Alytus).*

| Ilgai |
| --- |
|  |
| Vieta | Trakų raj. Lietuva |
| Plotas | 1,312 km² |
| Kranto linijos ilgis | 11,5 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 11,7 m |
| Didžiausias gylis | 35,5 m |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |

**Ilgai** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 10 km į vakarus nuo Trakų. Siauras ir ilgas, išsidriekęs šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi 5,16 km, plotis iki 0,48 km. Altitudė 147,3 m. Ežeras gilus, jo gylis siekia iki 35,5 m. Kranto linija vingiuota, jos ilgis 11,5 km. Pietuose ežeras išsišakoja į dvi įlankas. Pagal Lietuvos upių, ežerų ir tvenkinių kadastro duomenis (2019 m.), rytinė pietinės ežero dalies įlanka (4,5 ha ploto su 0,23 ha sala), kuri šiaurėje per pelke virtusia protaka jungiasi su ežeru, nebelaikoma Ilgų ežero dalimi. Ežero dubuo rininis. Krantai statūs, aukšti, šiaurėje auga Daugirdiškių miškas, kitose pakrantėse plyti pievos, vietomis – dirbami laukai, miškeliai. Atabradas siauras, padengtas žvyru. Negausiai auga nendrės ir meldai. Dugnas padengtas sapropeliu, yra 3 duobės. Ilgų ežeras nenutekantis, priklauso Strėvos baseinui. Šiaurės rytuose įteka upelis iš Viesų ežero.

Ežere sugaunamos lydekos, kuojos, ešeriai, karosai, lynai, seliavos. 1998 m. 1999 m. 2008 m. 2011 m. ir 2017 m. atlikti ichtiologiniai tyrimai parodė gausėjančius seliavų ir ešerių išteklius ežere ir kad nebeliko karšių.

Prie Ilgų įsikūrę kaimai: Subartėnai, Padvarionys, Padumblė (šiaurės rytuose), Užilgiai (rytuose), Bagdononys, Stareinė (pietvakariuose). Veikia kaimo turizmo sodyba.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Ilgai*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 46
| Plikių tvenkinys |
| --- |
| Plikių tvenkinysPlikių tvenkinysPlikių tvenkinys |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Raseinių rajonas) |
| Plotas | 0,427 km² |
| Kranto linijos ilgis | 8,21 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 5,1 m |
| Didžiausias gylis | 13,0 m |
| Tūris | 0,00218 km³ |
| Įteka | Gynėvė, Griaužgravis, Degultravis, Švelnupys, G-2, 5 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Gynėvė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Plikių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°13′4″ š. pl. 23°32′29″ r. ilg.﻿ / ﻿55.21778°š. pl. 23.54139°r. ilg.﻿ / 55.21778; 23.54139Koordinatės: 55°13′4″ š. pl. 23°32′29″ r. ilg.﻿ / ﻿55.21778°š. pl. 23.54139°r. ilg.﻿ / 55.21778; 23.54139 |

**Plikių tvenkinys** – tvenkinys Raseinių rajone, 5 km į pietryčius nuo Ariogalos. Susidaręs patvenkus Gynėvės upę (Dubysos baseinas) 2,6 km nuo jos žiočių. Ilgis iš šiaurės į pietus 3,1 km, plotis iki 0,26 km. Altitudė 55 m. Krantai daugiausia aukšti, statūs, plačiai apaugę medžiais. Rytinėje pakrantėje stūkso Daugėliškių miškas ir Kampiškių miškas, šiaurvakarinėje – Daugėliškių piliakalnis. Tvenkinį kerta Vilniaus-Klaipėdos automagistralė. Šiauriniu tvenkinio krantu eina kelias  **196**  Ariogala–Raseiniai–Kryžkalnis . Tvenkinio užtvanka eina kelias  **1907**  Vilkija–Čekiškė–Ariogala .

Debitas:

* Upės: 0,73 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 37 m³/s

Užtvanka 300 m ilgio, 10 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1975 m. 98 kW galios mažoji hidroelektrinė pastatyta 2003 m.

Greta tvenkinio įsikūrę Plikių, Budriškės, Antvėjų, Jučių ir Daugėliškių kaimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
Apijaus kelias Romoje, prie Kvarto Milijo
Prie Romos.
**Apijaus kelias** – vienas pirmųjų ir strategiškai svarbiausias romėnų kelias Romos respublikos laikais. Šis kelias jungė Romą su Brindiziu Apulijoje. Jo reikšmę rodo Stacijaus žodžai:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | *Appia teritur regina longarum viarum.*
Apijaus kelias yra ilgų kelių karalienė. |  |

Apijaus kelias pavadintas Apijaus Klaudijaus Ceko, kuris buvo cenzoriumi ir pabaigė pirmą karinio kelio dalį 312 m. pr. m. e. per Samnitų karus, vardu.

Svarbūs istoriniai įvykiai Apijaus kelyje
-----------------------------------------

*Pagrindinis straipsnis – Spartakas*.
73 m. pr. m. e. sukilo Spartako, buvusio Kapujos gladiatoriaus, vadovaujami vergai. Tuo metu kas trečias respublikos gyventojas buvo vergas. Spartakas nugalėjo daug romėnų armijų ir konfliktas užsitęsė dvejus metus. Po nesėkmingo atsitraukimo iš Italijos per Brindizį, vergai buvo apsupti Pietų Italijoje ir nugalėti. Romėnai nusprendė, kad sukilę vergai atsisakė teisės gyventi ir 71 m. pr. m. e. 6000 jų buvo nukryžiuota 200 km Apijaus kelio atkarpoje tarp Romos ir Kapujos.

Išnašos
-------

1. ↑  *Sylvae*, 2.2
2. ↑  Povoledo, Elisabetta (2008 m. balandžio 5 d). „Past Catches Up With the Queen of Roads". New York Times. Nuoroda tikrinta 2008-04-05. „In ancient times the Appian Way, which links Rome to the southern city of Brindisi, was known as the regina viarum, the queen of the roads. But these days its crown appears to be tarnished by chronic traffic congestion, vandalism and, some of its guardians grumble, illegal development."
| **Adelė Valeckienė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1925 m. gruodžio 10 d.Skapiškis, Lietuva Lietuva |
| Mirė | 2016 m. spalio 17 d. (90 metų)Vilnius, Lietuva Lietuva |
|  |
| Veikla | kalbininkė |
|  |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| * Lietuvos TSR valstybinė premija (1977)
* Lietuvos mokslo premija (1999)
 |

**Adelė Valeckienė** (1925 m. gruodžio 10 d. Skapiškis – 2016 m. spalio 17 d. Vilnius) – lietuvių kalbininkė, habilituota mokslų daktarė. Buvo įsitraukusi į daugelio lietuvių kalbos gramatikos leidinių bei kalbotyros monografijų rengimą.

Biografija
----------

1951 m. baigė Vilniaus universitetą ir iki 1999 m. dirbo Lietuvių kalbos institute, kuris iki 1990 m. vadintas Lietuvių kalbos ir literatūros institutu. Prisidėjo prie akademinio „Lietuvių kalbos žodyno" rengimo (t. 4–5 1957–1959, viena autorių). Svarbiausios A. Valeckienės mokslinių tyrimų sritys – lietuvių kalbos morfologija, sintaksė ir kalbos kultūra.

Knygoje „Lietuvių kalbos gramatinė sistema: Giminės kategorija" (1984) analizavo lietuvių kalbos bevardės giminės formų funkcijas, jų santykį su vyrišosios ir moteriškosios giminių formomis, aptarė bevardės giminės formų kilmę. A. Valeckienė yra svarbi akademinės „Lietuvių kalbos gramatikos" (3 t. 1965–1976; su kitais 1977 m. apdovanota Lietuvos TSR valstybine premija) bendraautorė, su K. Ulvydu ir V. Ambrazu tvarkė trečiąjį jos tomą. Lietuvių kalbos gramatikos rusų kalba („Grammatika litovskogo jazyka", 1958) keleto skyrių autorė, taip pat įnešė savo indėlį į „Dabartinės lietuvių kalbos gramatikos" (1994), lietuvių kalbos gramatikos anglų kalba („Lithuanian Grammar", 1997) ruošimą. Už šiuos kalbinius darbus 1999 m. A. Valeckienei ir kitiems rengėjams paskirta Lietuvos mokslo premija. Išleido „Funkcinę lietuvių kalbos gramatiką" (1998). Parašė knygos „Lietuvių kalbos rašyba ir skyryba" (su N. Sližiene, 1976) skyrių apie skyrybą, buvo šio veikalo atsakomoji redaktorė.

Išnašos
-------

1. 1 2 3  A. Sabaliauskas, redaktorė T. Paulauskytė (2018-08-01, red. 2021-08-05). „Adelė Valeckienė". VLE. Nuoroda tikrinta 2024-02-02.
| Kalvarijos herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 1991-04-17* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas 1791-12-27* |
|  |
| Ž • A • R |

**Kalvarijos herbas** – vienas iš Kalvarijos miesto ir Kalvarijos savivaldybės heraldikos atributų.

Aprašas
-------

Herbo skydas perskeltas į du laukus. Priekiniame raudoname lauke sidabrinė dantyta mūro siena su vartais bei bokštu virš vartų; arka ir dvi juodos šaudymo angos. Ant bokštelio juoda *K* raidė, stogas raudonas, viršuje auksinė vėliavėlė. Užpakaliniame mėlyname lauke auksinė Dievo apvaizdos akis. Virš skydo purpurinė kunigaikštiška kepurė su trimis perlais nusagstytais auksiniais lankais ir valdžios obuoliu viršuje. Skydo šonus puošia dvi, apačioje surištos raudonu kaspinu, žalios laurų šakelės su raudonais vaisiais.

Istorija
--------

Pirmąjį herbą 1705 m. išrūpino Mykolas Juozapas Sapiega. Vėliau Kalvarijai laisvojo miesto teises ir herbą – „iš dešinės pusės mėlyname lauke Dievo Apvaizda, kairėje pusėje raudoname lauke vartai su aukštu bokštu bei didžioji raidė K, apsupta apačioje surištomis laurų šakelėmis, virš kurių karūna" – 1791 m. gruodžio 27 d. suteikė Lietuvos ir Lenkijos valdovas Stanislovas Augustas. Kalvarijos herbas iš kitų išsiskyrė tuo, kad jo skydas buvo papuoštas dviem palmės šakelėm bei kunigaikštiška kepure viršuje. Kitais metais savivalda ir herbas panaikinti.

Iš naujo pagal 1791 m. privilegiją atkurtą herbą (herbo etalono autorius - dailininkas Juozas Galkus) Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumas patvirtino 1991 m. balandžio 17 d. nutarimu I-1237.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Kalvarijos vėliava

Nuorodos
--------
| Dargaičių tvenkinys |
| --- |
| Dargaičių tvenkinio pietinė dalisDargaičių tvenkinio pietinė dalisDargaičių tvenkinio pietinė dalis |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Šiaulių rajonas) |
| Plotas | 0,351 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,1 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,5 m |
| Didžiausias gylis | 5 m |
| Įteka | Kūra, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Kūra |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Dargaičių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  56°7′38″ š. pl. 23°14′46″ r. ilg.﻿ / ﻿56.12722°š. pl. 23.24611°r. ilg.﻿ / 56.12722; 23.24611Koordinatės: 56°7′38″ š. pl. 23°14′46″ r. ilg.﻿ / ﻿56.12722°š. pl. 23.24611°r. ilg.﻿ / 56.12722; 23.24611 |
|  |
|  Vikiteka | Dargaičių tvenkinys |

**Dargaičių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Šiaulių rajone, 2 km į šiaurės vakarus nuo Gruzdžių. Sudarytas užtvenkus Kūros upę (Mūšos intakas) 9,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 1,6 km, plotis – iki 0,48 km. Yra 6 miškingos salos (0,95 ha, 0,44 ha, 0,35 ha, 0,23 ha, 0,22 ha ir 0,16 ha). Altitudė 98,5 m. Krantai žemi, daugiausia apaugę medžiais ir krūmynais. Aplink tvenkinį plyti dirbami laukai. Pietinis tvenkinio galas užpelkėjęs, labai užžėlęs vandens augalais. Pietinę tvenkinio dalį kerta kelias  **154**  Šiauliai–Gruzdžiai–Naujoji Akmenė . Prie tvenkinio yra Dargaičių ir Poviliškių kaimai.

Tvenkinys įrengtas 1977 metais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Tulnikių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Mažeikių rajonas) |
| Plotas | 0,315 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,31 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,3 m |
| Didžiausias gylis | 5 m |
| Įteka | Ašva, Vaidminas, Ringis, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Ašva |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Tulnikių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  56°21′56″ š. pl. 22°19′24″ r. ilg.﻿ / ﻿56.36556°š. pl. 22.32333°r. ilg.﻿ / 56.36556; 22.32333Koordinatės: 56°21′56″ š. pl. 22°19′24″ r. ilg.﻿ / ﻿56.36556°š. pl. 22.32333°r. ilg.﻿ / 56.36556; 22.32333 |

**Tulnikių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Mažeikių rajone, 4 km į šiaurę nuo Mažeikių. Sudarytas užtvenkus Ašvos upę (Vadaksties intakas) 8,4 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietų į šiaurę – 2,18 km, plotis – iki 0,22 km. Į rytus yra nutįsusi 0,86 km ilgio įlanka, į kurią įteka Vaidminas. Altitudė 62 m. Krantai neaukšti, daugiausia apaugę medžiais ir krūmynais.

Vakarinėje pakrantėje stūkso Tulnikių miškas, pietinėje – Reivyčių kaimas. Į šiaurę įsikūręs Tulnikių kaimas, į rytus plyti dirbami laukai. Pietinį tvenkinio galą kerta kelias  **163**  Ežerė–Mažeikiai .

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Užusalių tvenkinys |
| --- |
| Užusalių tvenkinysUžusalių tvenkinysUžusalių tvenkinys |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Jonavos rajonas) |
| Plotas | 0,288 km² |
| Kranto linijos ilgis | 8,6 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,6 m |
| Didžiausias gylis | 5,7 m |
| Tūris | 0,00745 km³ |
| Įteka | Šešuva, Pravarta, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Šešuva |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Užusalių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°59′5″ š. pl. 24°11′30″ r. ilg.﻿ / ﻿54.98472°š. pl. 24.19167°r. ilg.﻿ / 54.98472; 24.19167Koordinatės: 54°59′5″ š. pl. 24°11′30″ r. ilg.﻿ / ﻿54.98472°š. pl. 24.19167°r. ilg.﻿ / 54.98472; 24.19167 |

**Užusalių tvenkinys** – tvenkinys Jonavos rajone, Užusalių gyvenvietėje. Susidaręs patvenkus Šešuvos upę (Neries baseinas) 11,3 km nuo jos žiočių. Ilgis iš rytų į vakarus 3,5 km, plotis iki 0,3 km. Altitudė 62 m. Krantai daugiausia neaukšti, sausi. Rytinis ir vakarinis krantai apaugę medžiais. Į pietus yra nutįsusi 0,9 km ilgio įlanka į kurią įteka Pravarta; ją skersai kerta kelias  **1504**  Išorai–Užusaliai–Būdos III . Pietiniame krante šalia užtvankos yra paplūdimys, yra įrengtas vandenlenčių ir vandens sporto pramogų parkas. Vakarinėje pakrantėje įsikūrę Kalnėnų geležinkelio stotis ir Veseluvkos kaimas. Aplink tvenkinį plyti dirbami laukai, vietomis – pievos ir krūmynai.

Debitas:

* Upės: 0,81 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 33,8 m³/s

Užtvanka 305 m ilgio, 8 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1979 m. 2013 m. atlikti tvenkinio išvalymo ir tvarkymo darbai.

Tvenkinys žiemą

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Purviškių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kauno rajonas) |
| Plotas | 0,348 km² |
| Kranto linijos ilgis | 6,74 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 5,2 m |
| Didžiausias gylis | 13,5 m |
| Įteka | Lazduona, Didžravis, Trydupys |
| Išteka | Lazduona |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Purviškių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°5′50″ š. pl. 23°28′42″ r. ilg.﻿ / ﻿55.09722°š. pl. 23.47833°r. ilg.﻿ / 55.09722; 23.47833Koordinatės: 55°5′50″ š. pl. 23°28′42″ r. ilg.﻿ / ﻿55.09722°š. pl. 23.47833°r. ilg.﻿ / 55.09722; 23.47833 |

**Purviškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kauno rajone, 9 km į šiaurės vakarus nuo Vilkijos miesto. Sudarytas užtvenkus Lazduonos upę (Dubysos intakas) 3,7 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius – 2,35 km, plotis – iki 0,2 km. Altitudė 47 m. Krantai statūs, aukšti, šlaitai apaugę medžiais ir krūmynais. Kranto linija labai vingiuota, į rytus yra nutįsusi 0,67 km ilgio įlanka. Į vakarus stūkso Padubysio miškas, rytinėje pakrantėje auga Palazduonio miškelis, kuriame yra Butvilonių piliakalnis. Kitose pakrantėse plyti dirbami laukai. Aplink tvenkinį įsikūrę kaimai: Lazduoniai, Juodžiai, Palazduonys ir Gudravis.

Tvenkinys įrengtas 1986 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Skapiškio herbas |
| --- |
|  *LR priimtas 2023-09-26* |
|  |
|  *LSSR priimtas nebuvo* |
|  *LDK priimtas nebuvo* |
| Ž • A • R |

**Skapiškio herbas** – vienas iš Skapiškio miestelio (Kupiškio raj.) heraldikos atributų, kuriame pavaizduoti du svarbiausi miestelio simboliai – varpas ir šv. Laurynas. Herbas Lietuvos Prezidento dekretu Nr. 1K-1453 patvirtintas 2023 m. rugsėjo 26 d.

Sidabriniams herbo skyde įdėtas raudonas varpas, ant kurio pavaizduota auksinė šv. Lauryno figūra. Sidabras heraldikoje reiškia vandenį, tyrumą, dorą. Vanduo simboliškai mena Skapiškio legendą – Skapiškio ežere nuskendusius ir skambančius iki šiol varpus. Raudona varpo spalva simbolizuoja vietos žmonių drąsą ir narsą ginant Lietuvos valstybę – 1863–1864 m. sukilimo, Lietuvos partizaninio pasipriešinimo laikotarpiu. Auksinė spalva heraldikoje simbolizuoja saulę, dvasinį turtą, dieviškąją išmintį.

Skapiškio herbe varpas simbolizuoja buvusios Skapiškio šv. Lauryno Kankinio bažnyčios varpų legendą, kurią savo eilėraštyje įamžino Maironis. Kasmet Skapiškio bažnyčioje vyksta šv. Lauryno atlaidai. Ant varpo šono pavaizduota šv. Lauryno figūra. Jis simboliškai laiko kankinių palmės šakelę ir grotas. Šv. Laurynas buvo paguldytas ant grotų virš žarijų ir žiauriai nukankintas. Šis šventasis nuo pirmųjų amžių yra labiausiai garbinamas Romos kankinys.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Prezidentas dekretu patvirtino Skapiškio herbą *kmintys.lt*
2. ↑  Savo heraldikos ženklus nori turėti ir skapiškėnai *kmintys.lt/*
3. ↑  Dėl Skapiškio herbo patvirtinimo
4. ↑  Maironis. Užkeiktas Skapiškio varpas *wikisource.org*
Koordinatės: 55°5′1.69″ š. pl. 24°15′58.53″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0838028°š. pl. 24.2662583°r. ilg.﻿ / 55.0838028; 24.2662583

| Jonavos II tvenkinys |
| --- |
| II tvenkinio pakrantėje – Lakštingalų rajono daugiabučiaiII tvenkinio pakrantėje – Lakštingalų rajono daugiabučiaiII tvenkinio pakrantėje – Lakštingalų rajono daugiabučiai |
| Vieta | Lietuva (Jonava) |
| Plotas | 0,023 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,94 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Įteka | Varnaka, Juodmena |
| Išteka | Varnaka |

**Jonavos II tvenkinys** arba **Lakštingalų tvenkinys** – tvenkinys plytintis Jonavoje, miesto centrinėje dalyje. Įrengtas patvenkus Varnaką (Neries dešinysis intakas) 1,9 km nuo jos žiočių. Priklauso Neries mažųjų intakų (įskaitant Nerį) baseinui. Jonavos II tvenkinio kodas – 12050392,  plotas – 2,3 ha. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus - 0,36 km, plotis - iki 0,1 km. Altitudė 56 m. Krantai aukštoki. Pasroviui už 70 m telkšo Jonavos I tvenkinys, priešsroviui - iškart Jonavos III tvenkinys. Vakarinis krantas apaugęs medžiais. Tvenkinį pietuose riboja Žemaitės g. šiaurėje – Smėlio g. rytuose – gyvenamasis Lakštingalų daugiabučių rajonas. Vakarinėje dalyje įteka Juodmena.

2006–2008 m. II tvenkinys buvo valomas ir tvarkomas pagal Jonavos rajono savivaldybės projektą „Varnakos upelio baseino dalies, esančios Jonavos mieste, išvalymas ir sutvarkymas".

Taip pat skaitykite
-------------------

* Jonavos I tvenkinys
* Jonavos III tvenkinys
* Jonavos IV tvenkinys

Šaltiniai
---------

1. ↑  LR upių ir tvenkinių klasifikatorius Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Lietuvos tvenkiniai
* Jonavos II tvenkinys *Gamtos kataloge*
* Jonavos tvenkinių valymas[neveikianti nuoroda]
Koordinatės: 55°2′36.48″ š. pl. 24°15′15.84″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0434667°š. pl. 24.2544000°r. ilg.﻿ / 55.0434667; 24.2544000

| Šveicarijos tvenkinys |
| --- |
| Šveicarijos tvenkinysŠveicarijos tvenkinysŠveicarijos tvenkinys |
| Vieta | Lietuva (Jonavos rajonas) |
| Plotas | 0,15 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,8 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 3,2 m |
| Didžiausias gylis | 7,9 m |
| Tūris | 0,000449 km³ |
| Įteka | Varpė, 4 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Varpė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Šveicarijos tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°2′36.48″ š. pl. 24°15′15.84″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0434667°š. pl. 24.2544000°r. ilg.﻿ / 55.0434667; 24.2544000Koordinatės: 55°2′36.48″ š. pl. 24°15′15.84″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0434667°š. pl. 24.2544000°r. ilg.﻿ / 55.0434667; 24.2544000 |

 **Šveicarijos tvenkinys** – tvenkinys Jonavos rajone, Šveicarijos kaime (Dumsių seniūnija), 28 km nuo Kauno. Sudarytas užtvenkus Varpės upę (Neries intakas) 3,8 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 1,6 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 62,1 m. Kranto linija vingiuota, yra 3 nemažos įlankos: 2 į pietus (0,26 km ir 0,24 km ilgio) ir 1 į šiaurę (0,13 km ilgio). Vakarinis krantas aukštokas, kiti žemesni. Vakarinis ir rytinis krantai apaugę mišku (Dumsių miškas). Šiaurinėje pakrantėje stūkso buvusio Barborlaukio dvaro sodyba. Netoli yra kaimo turizmo sodyba (Barborlaukis). Teka Varpės upelis. Tvenkinio rytinę dalį skersai kerta vietinės reikšmės kelias. Šalia užtvankos yra įrengtas paplūdimys. Šveicarijos slėnyje rengiamos Joninės (Dumsių kultūros centras).

Sudarytas 1982 m.

Pietinėje pakrantėje įsikūręs Barborlaukio kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Joninės Šveicarijoje Archyvuota kopija 2009-06-27 iš Wayback Machine projekto.

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Babėnų karjeras |
| --- |
| Babėnų karjeras iš pietųBabėnų karjeras iš pietųBabėnų karjeras iš pietų |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kėdainių rajonas) |
| Plotas | 0,144 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,69 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | ~2 m |
| Tūris | 0,00035 km³ |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Babėnų karjeras

  |
| **Koordinatės** |  55°20′16″ š. pl. 23°58′52″ r. ilg.﻿ / ﻿55.33778°š. pl. 23.98111°r. ilg.﻿ / 55.33778; 23.98111Koordinatės: 55°20′16″ š. pl. 23°58′52″ r. ilg.﻿ / ﻿55.33778°š. pl. 23.98111°r. ilg.﻿ / 55.33778; 23.98111 |
|  |
|  Vikiteka | Babėnų karjeras |

**Babėnų karjeras** – karjero tvenkinys Kėdainių rajone, Kėdainių miesto šiauriniame pakraštyje, 5 km į šiaurę nuo miesto centro, Babėnuose, į dešinę nuo  **195**  Kėdainiai–Krekenava–Panevėžys  kelio. Yra *U* raidės, atgręžtos į rytus, formos. Į centrinę dalį įsiterpia ilgas pusiasalis. Pietiniai krantai statūs, skardingi, apaugę Babėnų mišku. Šioje pusėje yra smėlio paplūdimys. Rytiniai krantai statūs, apaugę mišku ir nendrių sąžalynais. Vakariniai taip pat statūs, apaugę plačia (>10 m) nendrių sąžalynų juosta, apstatyti gyvenamaisiais namais. Šiauriniai krantai lėkšti, taip pat apaugę nendrių ir meldų sąžalynais. Ilgis iš vakarų į rytus 510 m, plotis apie 470 m. Gylis 2–3 metrai, pakrantės seklios. Altitudė 48,3 m. Šiaurės rytiniame pakraštyje, šalia Babėnų karjero iškastas nedidelis lygio reguliavimo tvenkinėlis, kurio vanduo nuteka 2,6 km ilgio upeliu į Nevėžį.

Iškastas 1950–1953 m. Eksploatuotas kaip smėlio ir žvyro telkinys. Tvenkinys įrengtas 1986 m. Iš paviršinio žemės sluoksnio sudaryta kalva, nuo kurios atsiveria įspūdingas vaizdas į karjerą. Čia buvusios 22 sodybos iškeldintos (daugiausia į Babėnus II). Dabar Babėnų karjeras naudojamas kėdainiečių rekreacijai, taip pat žvejybai (yra lydekų, lynų, karosų). Nendrių ir meldų sąžalynuose veisiasi vandens paukščiai.

Panorama nuo kalvos

Galerija
--------

* Pietinė pusėPietinė pusė
* 
* Vaizdas iš pietinės pusėsVaizdas iš pietinės pusės
* Vaizdas į kalvąVaizdas į kalvą
* Karjeras žiemąKarjeras žiemą
* Pietinė karjero dalisPietinė karjero dalis
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Malčiaus tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kėdainių rajonas) |
| Plotas | 0,059 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,25 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 1,8 m |
| Didžiausias gylis | 3,5 m |
| Įteka | Malčius, bevardis upelis |
| Išteka | Malčius |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Malčiaus tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°17′32″ š. pl. 24°3′50″ r. ilg.﻿ / ﻿55.29222°š. pl. 24.06389°r. ilg.﻿ / 55.29222; 24.06389Koordinatės: 55°17′32″ š. pl. 24°3′50″ r. ilg.﻿ / ﻿55.29222°š. pl. 24.06389°r. ilg.﻿ / 55.29222; 24.06389 |

**Malčiaus tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kėdainių rajone, 4 km į rytus nuo Vilainių. Sudarytas užtvenkus Malčiaus upę (Obelies intakas) prie pat jos įtekėjimo į Juodkiškių tvenkinį. Tvenkinio ilgis iš šiaurės į pietus – 0,95 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 43 m. Krantai vietomis apaugę krūmais, rytinis krantas aukštokas. Aplinkui plyti dirbami laukai. Priešsroviui iškart telkšo Aristavėlės I tvenkinys. Šalia įsikūrusi Aristavos gyvenvietė. Tvenkinio užtvanka eina kelias  **229**  Aristava–Kėdainiai–Cinkiškiai , kuris ties pietrytine pakrante susikerta su automagistrale Via Baltica  **A8**  Panevėžys–Aristava–Sitkūnai .

Tvenkinys įrengtas 1975 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Putnupio tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kėdainių rajonas) |
| Plotas | 0,048 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Putnupys |
| Išteka | Putnupys |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Putnupio tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°11′8″ š. pl. 23°48′39″ r. ilg.﻿ / ﻿55.18556°š. pl. 23.81083°r. ilg.﻿ / 55.18556; 23.81083Koordinatės: 55°11′8″ š. pl. 23°48′39″ r. ilg.﻿ / ﻿55.18556°š. pl. 23.81083°r. ilg.﻿ / 55.18556; 23.81083 |

**Putnupio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kėdainių rajone, 7 km į pietus nuo Josvainių miestelio. Sudarytas užtvenkus Putnupio upę (Šušvės intakas) 1,3 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš vakarų į rytus – 0,88 km, plotis – iki 0,1 km. Altitudė 39,5 m. Krantai žemi, kai kur apaugę krūmais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Žemiau užtvankos prasideda Šušvės kraštovaizdžio draustinis. Į pietus įsikūręs Kampų II kaimas. Tvenkinio užtvanka eina kelias  **2031**  Juodkaimiai–Kunioniai–Kampai II .

Šaltiniai
---------

1. ↑
Koordinatės: 55°19′55″ š. pl. 23°52′10″ r. ilg.﻿ / ﻿55.33194°š. pl. 23.86944°r. ilg.﻿ / 55.33194; 23.86944

| Urnėžių tvenkinys |
| --- |
| Tvenkinys nuo užtvankos pusėsTvenkinys nuo užtvankos pusėsTvenkinys nuo užtvankos pusės |
| Vieta | Lietuva (Kėdainių rajonas) |
| Plotas | 0,16 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,4 km |
| Kilmė | Dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,7 m |
| Didžiausias gylis | 5,1 m |
| Tūris | 0,00054 km³ |
| Įteka | Jaugila, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Jaugila |

**Urnėžių tvenkinys** – tvenkinys Kėdainių rajone, 2 km į pietus nuo Dotnuvos, tarp Ąžuolaičių vakaruose ir Urnėžių rytuose. Susidaręs patvenkus Jaugilos upę (Smilgos intakas) 7,6 km nuo jos žiočių. Ilgis iš šiaurės į pietus 2 km, plotis iki 0,17 km. Altitudė 56,5 m. Krantai neaukšti, daugiausia apaugę siauru medžių ir krūmų ruožu. Aplinkui plyti dirbami laukai. Šiaurinėje ir pietinėje pakrantėse stūkso miškeliai. Į pietus įsikūręs Pikelių kaimas.

Debitas:

* Upės: 0,24 m³/s
* Užtvankos skaičiuotinis: 20,8 m³/s

Užtvanka 200 m ilgio, 8 m pločio. Vandens pralaida – šachtinė. Įrengta 1982 m.

Tvenkinio atabradas tankiai apaugęs siauralapiais švendrais. Jų sąžalynuose gyvena garniai, kirai, gulbės, krakšlės.

* Vandens pralaidaVandens pralaida
* 
*

Šaltiniai
---------

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998

1. ↑
Koordinatės: 55°26′44″ š. pl. 22°58′12″ r. ilg.﻿ / ﻿55.44556°š. pl. 22.97000°r. ilg.﻿ / 55.44556; 22.97000

| Gylių III tvenkinys |
| --- |
| Gylių III tvenkinysGylių III tvenkinysGylių III tvenkinys |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Raseinių rajonas) |
| Plotas | 0,0088 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,63 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Upė |
| Išteka | Upė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Gylių III tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  55°26′44″ š. pl. 22°58′12″ r. ilg.﻿ / ﻿55.44556°š. pl. 22.97000°r. ilg.﻿ / 55.44556; 22.97000Koordinatės: 55°26′44″ š. pl. 22°58′12″ r. ilg.﻿ / ﻿55.44556°š. pl. 22.97000°r. ilg.﻿ / 55.44556; 22.97000 |

**Gylių III tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Raseinių rajone, 6,5 km į šiaurės rytus nuo Viduklės, Gylių kaime. Sudarytas užtvenkus Upės upę (Šešuvies intakas) jos aukštupyje 47,7 km nuo žiočių. Tvenkinio ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,26 km, plotis – iki 0,07 km. Altitudė 123,7 m. Krantai neaukšti. Šiaurinis ir vakarinis krantai apaugę medžiais. Priešsroviui iškart telkšo nedidelis Gylių IV tvenkinys, pasroviui iškart – Gylių II tvenkinys.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Darbėnų tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kretingos rajonas) |
| Plotas | 0,102 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,02 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,7 m |
| Didžiausias gylis | 4,5 m |
| Įteka | Darba, Dubupis, bevardis upelis |
| Išteka | Darba |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Darbėnų tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  56°1′16″ š. pl. 21°14′43″ r. ilg.﻿ / ﻿56.02111°š. pl. 21.24528°r. ilg.﻿ / 56.02111; 21.24528Koordinatės: 56°1′16″ š. pl. 21°14′43″ r. ilg.﻿ / ﻿56.02111°š. pl. 21.24528°r. ilg.﻿ / 56.02111; 21.24528 |

**Darbėnų tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kretingos rajone, Darbėnų miestelio vakariniame pakraštyje. Sudarytas užtvenkus Darbos upę (Šventosios intakas) 13,1 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis pietryčių-šiaurės vakarų-pietvakarių kryptimi – 1,21, plotis – iki 0,13 km. Altitudė 21 m. Krantai daugiausia žemi. Pietinis ir vakarinis krantai apaugę medžiais. Vakarinėje pakrantėje stūkso Linkių miškas, šiaurinėje – plyti dirbami laukai. Šiaurrytinėje pakrantėje įsikūrusi buvusio Darbėnų dvaro sodyba. Į pietus eina kelias  **2304**  Darbėnai–Šventoji .

Tvenkinys įrengtas 1932 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Gudelių tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Kazlų Rūdos savivaldybė) |
| Plotas | 0,035 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,88 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | Bajormūšis |
| Išteka | Bajormūšis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Gudelių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°43′16″ š. pl. 23°37′23″ r. ilg.﻿ / ﻿54.72111°š. pl. 23.62306°r. ilg.﻿ / 54.72111; 23.62306Koordinatės: 54°43′16″ š. pl. 23°37′23″ r. ilg.﻿ / ﻿54.72111°š. pl. 23.62306°r. ilg.﻿ / 54.72111; 23.62306 |

**Gudelių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kazlų Rūdos savivaldybėje, 8,5 km į pietryčius nuo Kazlų Rūdos, Gudelių kaimo pietinėje dalyje. Sudarytas užtvenkus Bajormūšio upelį (Kokės intakas, Vabalkšnės baseinas) 1,7 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,25 km, plotis – iki 0,19 km. Altitudė 70,8 m. Krantai žemi. Pietinis krantas apaugęs medžiais, aplink kitus krantus daugiausia plyti dirbami laukai. Tvenkinio užtvanka nutiestas kelias  **2639**  privažiuojamasis kelias prie Būdelės  nuo kelio  **2618**  Gudeliai–Daugirdai–Žiūronys , vakariniu krantu –  **2606**  Gudeliai–Smilgiai–Būdviečiai .

Šaltiniai
---------

1. ↑
Koordinatės: 54°23′21″ š. pl. 23°14′41″ r. ilg.﻿ / ﻿54.38917°š. pl. 23.24472°r. ilg.﻿ / 54.38917; 23.24472

| Raudeniškių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Kalvarijos savivaldybė) |
| Plotas | 0,207 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,35 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,2 m |
| Didžiausias gylis | 3,5 m |
| Įteka | Orijos upelis, bevardis upelis |
| Išteka | Orijos upelis |

**Raudeniškių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Kalvarijos savivaldybėje, 3 km į pietryčius nuo Kalvarijos. Sudarytas užtvenkus Orijos upelį (Gasdos intakas) 2 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 1,07 km, plotis – iki 0,42 km. Altitudė 114 m. Krantai daugiausia aukštoki. Pietvakarinis tvenkinio galas užpelkėjęs, apaugęs medžiais ir krūmais. Aplink tvenkinį plyti kalvoti dirbami laukai. Šalia tvenkinio įsikūrę kaimai: Raudeniškiai, Orija, Raudenis.

Tvenkinys įrengtas 1973 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Karklinių tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilkaviškio rajonas) |
| Plotas | 0,12 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,42 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,5 m |
| Didžiausias gylis | 8 m |
| Įteka | Rausvė |
| Išteka | Rausvė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Karklinių tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°32′2″ š. pl. 23°8′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.53389°š. pl. 23.14778°r. ilg.﻿ / 54.53389; 23.14778Koordinatės: 54°32′2″ š. pl. 23°8′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.53389°š. pl. 23.14778°r. ilg.﻿ / 54.53389; 23.14778 |

**Karklinių tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, 15 km į pietryčius nuo Vilkaviškio, 1 km į vakarus nuo Karklinių gyvenvietės. Sudarytas užtvenkus Rausvės upę (Šešupės intakas) 34,9 km nuo jos žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 1,33 km, plotis – iki 0,25 km. Altitudė 100,4 m. Pietvakarinės tvenkinio dalies krantai aukštoki. Kranto linija labai vingiuota, vietomis apaugusi krūmais. Aplinkui plyti dirbami laukai. Vakarine pakrante eina kelias Nr.5156 (Keturvalakiai – Patilčiai). Į vakarus įsikūręs Degučių kaimas. Šiaurrytinėje pakrantėje, šalia užtvankos, yra paplūdimys.

Tvenkinys įrengtas 1982 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998
| Kalino tvenkinys |
| --- |
|  |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilniaus rajonas) |
| Plotas | 0,0065 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,66 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Įteka | R-3 |
| Išteka | R-3 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kalino tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°48′31″ š. pl. 25°16′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.80861°š. pl. 25.28111°r. ilg.﻿ / 54.80861; 25.28111Koordinatės: 54°48′31″ š. pl. 25°16′52″ r. ilg.﻿ / ﻿54.80861°š. pl. 25.28111°r. ilg.﻿ / 54.80861; 25.28111 |

**Kalino tvenkinys** arba **Bevardis tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilniaus rajone, 1 km į šiaurės rytus nuo Didžiosios Riešės. Sudarytas užtvenkus R-3 upelį (Riešės intakas, Neries baseinas) 0,3 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis šiaurės vakarų-pietryčių-pietvakarių kryptimi – 0,3 km, plotis – iki 0,05 km. Altitudė 138,5 m. Krantai žemi, beveik ištisai apaugę medžiais. Šalia įsikūręs Kalino kaimas. Pietine pakrante nutiestas kelias Nr.5210 (Bendoriai – Riešė – Kalinas).

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Nemėžio tvenkinys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Vilniaus rajonas) |
| Plotas | 0,13 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,2 km |
| Kilmė | dirbtinė |
| Vidutinis gylis | 2,5 m |
| Didžiausias gylis | 6,2 m |
| Įteka | N-7 |
| Išteka | N-7 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Nemėžio tvenkinys

  |
| **Koordinatės** |  54°38′13″ š. pl. 25°22′33″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63694°š. pl. 25.37583°r. ilg.﻿ / 54.63694; 25.37583Koordinatės: 54°38′13″ š. pl. 25°22′33″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63694°š. pl. 25.37583°r. ilg.﻿ / 54.63694; 25.37583 |

**Nemėžio tvenkinys** – tvenkinys Lietuvoje, Vilniaus rajone, į rytus nuo Nemėžio gyvenvietės. Sudarytas užtvenkus N-7 upelį (Nemėžos intakas, Rudaminos baseinas) 1,25 km nuo jo žiočių. Tvenkinio ilgis iš pietryčių į šiaurės vakarus – 0,85, plotis – iki 0,29 km. Altitudė 184 m. Krantai aukštoki, statūs. Rytinis tvenkinio galas užpelkėjęs. Aplinkui daugiausia plyti pievos. Į pietus už kelio  **A3**  Vilnius–Minskas  įsikūręs Daržininkų kaimas, į šiaurę ir rytus – Didžiasalio kaimas. Nuo 2016 m. veikia vandens pramogų parkas.

Tvenkinys įrengtas 1977 m. 2014 m. atlikta tvenkinio ichtiologinė ekpertizė parodė, kad žuvų biomasės ir gausumo rodikliai didesni už vidutinius tokiems tvenkiniams.

Šaltiniai
---------

1. ↑

* Tvenkinių katalogas. Aplinkos apsaugos ministerija. Kaunas, 1998