| Vokietijos–TSRS karas |
| --- |
| Priklauso: Antrasis pasaulinis karas |
| Vokiečių kariai įsiveržia į Sovietų Sąjungą 1941 m. birželio 22 d. |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1941 m. birželio 22 d. – 1945 m. gegužės 9 d. |
| Vieta | Rytų ir Centrinė Europa, Atlanto ir Arkties vandenynų akvatorijos |
| Rezultatas | Sovietų Sąjungos pergalė |
| Priežastis | Vokietijos agresija |
| Teritoriniaipokyčiai | Vokietija prarado okupuotas teritorijas, pati buvo padalinta į okupacines zonas |

 |

**Vokietijos–Sovietų Sąjungos karas**, Antrojo Pasaulinio karo Rytų frontas (rus. *Великая Отечественная война*; 1941 m. birželio 22 d. – 1945 m. gegužės 9 d.) – karas tarp Sovietų Sąjungos iš vienos pusės ir nacistinės Vokietijos bei jos sąjungininkių (Italija, Rumunija, Bulgarija, Vengrija, Slovakija, Suomija, Kroatija) – iš kitos. Pasibaigė Raudonosios armijos pergale ir Trečiojo reicho kapituliacija.

Svarbi Antrojo pasaulinio karo dalis. Nuo karo pradžios per pirmuosius trejus metus Rytų fronte veikė 90 proc. visų Vermachto sausumos pajėgų, neskaitant kitų „Ašies" šalių karinių pajėgų. Po Sąjungininkų išsilaipinimo Normandijoje 1944 m. birželį, Rytų fronte tebekovojo apie du trečdalius Vermachto pajėgų. Rytų fronte vyko didžiausi Antrojo pasaulinio karo sausumos ir oro mūšiai.

Trečiojo reicho vadovybė, tikėdamasi „žaibiško karo" strategijos sėkmės, parengė karo prieš Sovietų Sąjungą planą, vadinamąją „Direktyva Nr. 21. Planas „Barbarosa". Karo prieš Sovietų Sąjungą tikslu laikyta sovietų valstybės sunaikinimas, jos resursų užvaldymas, fizinis dalies gyventojų sunaikinimas ir šalies dalies iki Uralo „germanizavimas". Sovietų Sąjungos gyventojams karas tapo kova už tėvynę.

Karo prieš Sovietų Sąjungą metu Trečiasis reichas ir jo sąjungininkai Europoje patyrė didžiulius nuostolius: Vermachtas ir sąjungininkai prarado 80 proc. karinių dalių, buvo sunaikintos 607 divizijos, Sovietų Sąjunga išstūmė vokiečius iš savo teritorijos ir užėmė Vidurio ir Rytų Europos šalis.

Pavadinimas
-----------

Sovietų Sąjungos, o po jos iširimo Rusijos ir kai kurių kitų posovietinių valstybių istoriografijoje naudojamas terminas „Didysis Tėvynės karas". Šis terminas pirmą kartą TSRS paminėtas jau pirmąją karo dieną, radijo diktoriaus Jurijaus Levitano kreipimesi. Vieni iš pirmųjų šio pavadinimo vartojimo atvejų apibūdinti TSRS–Vokietijos karui buvo laikraščio „Pravda" straipsniai 1941 m. birželio 23 ir 24 d. Stalino radijo kreipimesi 1941 m. liepos 3 d. epitetai „didysis" ir „tėvynės" naudoti atskirai.

Pavadinimas „Didysis Tėvynės karas" turėjo didinti gyventojų pasiryžimą kovoti su nacistine Vokietija ir jos sąjungininkėmis. Iki tol pavadinimas „Tėvynės karas" naudotas vadinti 1812 m. karui tarp Napoleono Prancūzijos ir Rusijos imperijos, kai Napoleono kariuomenė įsiveržė į Rusijos imperiją. Terminą „Tėvynės karas" karui su Trečiuoju reichu įvardyti pirmąkart paminėjo Josifas Stalinas savo 1941 m. liepos 3 d. kalboje. Jis panaudotas ir SSRS laikraštyje „Pravda", kuriame buvo išspausdintas ilgas straipsnis, pavadintas „Didysis sovietinės liaudies Tėvynės karas" (rus. *Великая Отечественная война советского народа*). Karo metu buvo įsteigtas dviejų laipsnių Tėvynės karo ordinas, kuriuo apdovanodavo kovos veiksmuose nusipelniusius kovotojus.

Nuorodos
--------

1. ↑  Harrison M. World War II// Encyclopedia of Russian History / Ed.-in-Chief J. R. Millar. – New York – Farmington Hills, MI: Macmillan Reference USA, 2004. – P. 1686. – ISBN 978-0-02-865693-9.
2. ↑  Barber J. Harrison M. Patriotic War, 1941–1945// The Cambridge History of Russia: in 3 Vol / Ed. by R. G. Suny. – Cambridge: Cambridge University Press, 2006. – Vol. 3: The Twentieth Century. – P. 224―225. – ISBN 978-0-521-81144-6.
3. ↑  Fighting the Great Patriotic War // Transformation in Russian and Soviet military history: proceedings of the Twelfth Military History Symposium, United States Air Force Academy, 1—3 October 1986 / Ed. by C. W. Reddel. – Washington, D.C.: USAFA, Office of Air Force History, 1990. – P. 149. – ISBN 0-912799-57-9.
4. ↑  Военный энциклопедический словарь, М.: Научное издательство «Большая российская энциклопедия», издательство «Рипол классик», 2002, ст. «Великая Отечественная война Советского Союза 1941–1945»
5. ↑  Козлов М. М. (под ред.) Великая Отечественная война 1941–1945: энциклопедия. – М.: Советская энциклопедия, 1985.
6. ↑  Binder G. Deutschland seit 1945 : Eine Dokumentierte desamtdt. Geschicht in d. Zeit d. Teilung. – Stuttgart; Degerloch: Seevald, 1969. – 608 p.