recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Apencelis-Auserodenasvok. *Appenzell Ausserrhoden* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Šveicarijos vėliava Šveicarija |
| **Administracinis centras** | Herizau |
| **Rajonų skaičius** | 20 |
| **Oficialios kalbos** | Vokiečių |
|  |
| **Gyventojų** (2018 gruodis) | 55 234 |
| **Plotas** | 242,84 km² |
| **Tankumas** (2018 gruodis) | 227 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | CH-AR |
|  |
| **Tinklalapis** | www.ar.ch |
|  **Vikiteka** | Apencelis-AuserodenasVikiteka |

**Apencelis-Auserodenas** (vok. *Appenzell Ausserrhoden*) – kantonas šiaurės rytų Šveicarijoje. Vyriausybė ir parlamentas įsikūrę Herizau mieste (kantono sostinė), o teisinė valdžia Trogene. Apencelis-Auserodenas yra šiaurės rytų Šveicarijoje ir ribojasi su Sankt Galeno ir Apencelio-Inerodeno kantonais.

Istorija
--------

Kantone žmonės apsigyveno VII–VIII a. palei Glato upę. Sankt Galeno vienuolynas turėjo didelės įtakos vietinei bendruomenei. Herizau pirmąkart paminėtas 907 m. o kantonas (Appenzell: *abbatis cella*) – 1071 m.

1401 m. kantonas sukilo prieš vyskupą. Po mūšių virtinės, vadinamos Apencelio karu, Apencelis tapo nepriklausomas nuo vienuolyno.

1513 m. Apencelis prisijungė prie Šveicarijos federacijos kaip tryliktasis kantonas. 1597 m. dėl religinių priežasčių Apencelio kantonas buvo padalintas į katalikišką Apencelį-Inerodeną ir protestantiškąjį Apencelį-Auserodeną.

Nuo XVI a. pradėta vystyti audinių pramonė. Įsikūrus stambioms audimo firmoms vienos pradėjo specializuotis audime, kitos – siuvinėjime. Tekstilės pramonė žlugo 1920–1939 m.

1834 m. pirmąkart priimta konstitucija, reformuota 1876 ir 1908 m. Dėl geležinkelio linijų tiesimų 1875–1913 m. išaugo vietinė pramonė, o gyverntojų skaičius pasiekė maksimumą 1910 m. (57 973 žmonės). 2001 m. kantone gyveno 53 200 žmonių.

1934 m. Johannes Baumann tapo pirmu Apencelio-Auserodeno piliečiu, tapusiu Šveicarijos Federacijos Tarybos nariu. Moterys vietiniu lygiu galėjo balsuoti nuo 1972 m. bet kantono lygiu tik 1989 m. 1994 m. moterys buvo pirmąkart išrinktos į vyriausybę. Atviras susirinkimas (*Landsgemeinde*) uždraustas 1997 m. Dėl balsavimo teisės užsieniečiams suteikimo kiekviena savivaldybė nusprendžia savarankiškai.

|  |  |
| --- | --- |
| **Šveicarijos kantonai** |  |
| Apencelis-Auserodenas | Apencelis-Inerodenas | Argau | Bazelis (miestas) | Bazelis (sritis) | Bernas | Ciurichas | Cugas | Fribūras | Glarusas | Graubiundenas | Jura | Liucerna | Nešatelis | Nidvaldenas | Obvaldenas | Sankt Galenas | Šafhauzenas | Švicas | Tičinas | Turgau | Uris | Valė | Vo | Zoloturnas | Ženeva |
„Ariane 5" raketų paleidimo aikštelė
**Kuru kosmodromas** (arba **Gvianos kosminis centras**) Prancūzijos Gvianoje – Prancūzijos bei Europos Kosmoso Agentūros naudojamas kosminis centras. 50 km nuo Kajeno esantį objektą Prancūzijos nacionalinis kosminių tyrimų centras (*CNES*) pradėjo statyti 1965 m. ir baigė 1968 m. Nuo to laiko kiekviena pageidaujanti šalis gali naudoti kosmodromą palydovų paleidimui į kosmosą. Kuru kosmodromas pasižymi tuo, kad jis yra arti Žemės pusiaujo ir kad raketos nešėjos yra paleidžiamos virš vandenyno.

Istorija
--------

Alžyrui 1962 m. atkūrus nepriklausomybę, Prancūzija buvo priversta palikti savo tuometinį raketų paleidimo centrą. CNES pradėjo ieškoti naujos vietovės arčiau pusiaujo. Iš daugelio variantų buvo pasirinkta Prancūzijos Gvianoje esanti teritorija. Kuru kosmodromas yra maždaug 500 km nuo pusiaujo. Tokioje geografinėje platumoje paleidžiamas kūnas, dėl Žemės sukimosi įgauna papildomą 460 m/s greitį, su sąlyga kad jis yra paleidžiamas rytų kryptimi. Tai, kad į šiaurę ir rytus nuo Gvianos pakrančių yra Atlanto vandenynas, yra papildomas privalumas, garantuojantis paleidimo saugumą ir palydovų paleidimą tiek pusiaujinėje, tiek polinėje orbitose. Kiti veiksniai – greta esantis giliavandenis uostas, oro uostas su ilgu pakilimo taku, mažas seisminis aktyvumas, taip pat politinis stabilumas.

Kosmodromas
-----------

Nebenaudojama „Ariane 4" paleidimo aikštelė
Pagrindinė centro paskirtis – palydovų paleidimas į kosminę erdvę. Dažniausiai tam naudojamos „Ariane" nešėjos. Kosmodromas turi tris paleidimo kompleksus šio tipo raketoms paleisti. Pirmasis „ELA1" iki 1989 m. buvo naudojamas „Ariane 1", „Ariane 2" ir „Ariane 3" raketų paleidimui. Antrajame „ELA2" iki 2004 m. startavo „Ariane 4". Dabartinės „Ariane 5" pakilimui naudojamas naujausias pakilimo kompleksas „ELA3". Raketos nešėjos yra surenkamos bei bandomos čia pat, prie kosmodromo pastatytose gamyklose.

Bendradarbiavimas su Rusija
---------------------------

Pagal susitarimą tarp Europos Kosmoso Agentūros (ESA) ir „Roskosmos" Rusijos specialistai 2007–2011 m. pastatė naują paleidimo kompleksą „ELS", reikalingą rusų gamybos „Sojuz" raketoms paleisti. Kompleksas yra 10 km į šiaurę nuo „ELA3" paleidimo aikštelės. Pagal susitarimą ESA galės naudoti pranašesnes rusiškas nešėjas, o Rusija gaus leidimą paleidinėti savo krovinius iš Gvianos kosminio centro. 2011–2015 m. iš „ELS" komplekso paleista 13 raketų, tarp iškeltų į orbitą palydovų yra šeši „Galileo" navigacinės sistemos palydovai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Satellite Programmes Overview - Launching Satellites". EUMETSAT. Nuoroda tikrinta 30 December 2010.

Nuorodos
--------

Oficialus Gvianos Kosminio Centro puslapis
| Menam Čao Praja |
| --- |
| Čao Praja Nakhonsavane Čao Praja Nakhonsavane |
| **Ilgis** | 372/1200 km |
| **Baseino plotas** | 160 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 2700 m³/s |
| **Ištakos** | Pingas ir Nanas |
| **Žiotys** | Siamo įlanka |
| **Šalys** | Tailando vėliava Tailandas |
|  |
|  **Vikiteka** | Menam Čao Praja |

**Menam Čao Praja** (taj. แม่น้ำเจ้าพระยา) – upė Indokinijos pusiasalyje, didžiausia Tailande. Susidaro susiliejus Nano ir Pingo upėms ties Nakhonsavanu. Šios upės prasideda kalnuose šalies šiaurėje. Teka į pietus Menamo lyguma. Įteka į Pietų Kinijos jūros Siamo įlanką piečiau Bankoko; sudaro deltą. Ties Čainatu nuo upės atsiskiria Thačino atšaka ir įteka į Siamo įlanką ties Samutsakhonu. Pagal kitus šaltinius upės ištaka laikoma Nano upė, o Pingas intaku.

Pagrindinis upės mitybos šaltinis – lietaus vanduo. Musonų metu smarkiai ištvinsta. Menam Čao Prajos vanduo naudojamas ryžių laukų drėkinimui. Žemupyje išvesta daug drėkinimo kanalų. Laivuojama per visą ilgį.

Prie Menam Čao Prajos įsikūrę šie miestai: Nakhonsavanas, Uthaithanis, Čainatas, Singburis, Angthongas, Ajuthaja, Pathumthanis, Nonthaburis, Bankokas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983.
Koordinatės: 55°49′36″š. pl. 23°02′37″r. ilg.﻿ / ﻿55.826625°š. pl. 23.043677°r. ilg.﻿ / 55.826625; 23.043677

|  Kurtuvėnų piliakalnio koplyčia |
| --- |
|  |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kurtuvėnai |
| **Adresas** | P. Višinskio g. |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1880 m. |

**Kurtuvėnų piliakalnio koplyčia** – koplyčia, stovinti Šiaulių rajono savivaldybėje, Kurtuvėnų miestelio senosiose kapinėse, už 300 m į pietvakarius nuo Kurtuvėnų bažnyčios. Dalis senųjų kapinių įsikūrusi ant Kurtuvėnų piliakalnio. Medinė koplyčia stūkso medžiais apaugusio piliakalnio viršuje, ten esančios aikštelės viduryje, supama antkapinių kryžių ir paminklų. Iš gatvės, šiauriniame šlaite link jos įrengti laiptai. 

Koplyčia stovi tarp antkapių
Koplyčia duris šv. Mišioms atveria vos tris kartus per metus – per Motinos dieną, per Tėvo dieną ir Visų šventųjų vakarą. Lapkričio 1-ąją po šv. Mišių nuo koplyčios rengiama tradicinė procesija po senąsias Kurtuvėnų kapines. Procesijos dalyviai, nešini žibintais, žvakėmis, giedodami senąsias giesmes, kartu su parapijos klebonu apeina kapines, pagerbia mirusiuosius.

Istorija
--------

XV a. pabaigoje – XVIII a. ant piliakalnio stovėjo bažnyčia. Nėra tiksliai žinoma pirmojo Kurtuvėnų dvarininko Mikalojaus Jaugėlavičiaus funduotos bažnyčios vieta. Tradiciškai manoma, kad ji stovėjo ant Kurtuvėnų piliakalnio, dabartinių kapinių pietinėje pusėje, kur šiandien yra koplyčia. Kurtuvėnuose atidarius mūrinę bažnyčią, medinė ant piliakalnio sunyko. 1880 m. klebono Bonaventūro Čižo rūpesčiu jos vietoje išaugo koplyčia, išlikusi iki mūsų dienų. Senąją bažnyčią mena kalvio darbo metalinis kryžius ir priešais koplyčią gulintis dubenuotas akmuo,  naudotas švęstam vandeniui laikyti. 2009 m. rugsėjo mėn. akmuo buvo pavogtas. Vykdant piliakalnio aplinkos tyrimus, 1998 m. rytinėje jo papėdėje aptiktas akmenų grindinys. Manoma, kad tai buvo kelias į bažnyčią, o vėliau ir į kapines.

Koplyčioje yra eksponuojami senieji kapinių kryžiai.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kurtuvėnų piliakalnio koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Piliakalnis". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Kurtuvėniškiai po mišių organizavo tradicinę procesiją Archyvuota kopija 2021-11-05 iš Wayback Machine projekto.
3. 1 2  Birutė Salatkienė.Kurtuvėnų dvaras Archyvuota kopija 2021-10-04 iš Wayback Machine projekto. (*kurtuva.lt*)
4. ↑  Kurtuvėnų piliakalnis (Kapa) Archyvuota kopija 2022-01-09 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  „Akmuo su dubeniu". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
6. ↑  Lankytinos vietos. Kurtuvėnų piliakalnis
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 35°30′48″ š. pl. 77°49′23″ r. ilg.﻿ / ﻿35.51333°š. pl. 77.82306°r. ilg.﻿ / 35.51333; 77.82306
**Karakorumo perėja** arba ***Karakoramo perėja*** (hind. क़राक़रम दर्रा, IAST: *Qarāqaram darrā*, kin. 喀喇昆仑山口, pinyin: *Kālǎkūnlún Shānkǒu*) – kalnų perėja, esanti 5540 m aukštyje Karakorumo kalnuose. Yra ties Indijos (Džamu ir Kašmyras) bei Kinijos (Sindziangas) siena. Šia perėja eina senovinis karavanų kelias tarp Leho (Ladakas) ir Jarkendo (Tarimo baseinas). Pavadinimas tiurkų kalbomis reiškia 'juodas žvyras'.

Dėl sausringo, atšiauraus gamtovaizdžio Karakorumo perėjoje nusibaigia daug per ją varomų gyvūnų. Perėjos viršutinė dalis yra 45 m pločio, būdingos žemos temperatūros, atšiaurūs vėjai, neretos pūgos. Perėja įveikiama tik nemotorizuotu transportu. Dėl ledo ir sniego negausos bei gana lėkštų šlaitų tinkama įveikti ir žiemą.
Karstas iš 12-os Egipto dinastijos laikų
**Karstų tekstai** − tekstai, užrašyti ant Senovės Egipto karstų, sarkofagų.

Karstų tekstus sudaro 1185 ritualiniai užkeikimai, patarimai. Jų rašyba suklestėjo Viduriniosios karalystės metu, ypač 11 ir 12-os dinastijų laikais (apie 2055−1795 m. pr. m. e.) ir siejama su demokratizėjančiu egiptiečių požiūriu į pomirtinį gyvenimą. Senosios karalystės metu egiptiečiai tikėjo, kad faraonas, nužengęs į pomirtinį pasaulį, tampa dievu ir eilinio egiptiečio padėtis pomirtiniame pasaulyje išimtinai priklauso nuo faraono valios. Todėl egiptiečių diduomenė stengėsi būti palaidoti arčiau faraono piramidės ir tikėjosi, kad bent esama jų padėtis bus išlaikyta pomirtiniame pasaulyje. Pirmuoju tapuvaldžiu susilpnėjus faraonų valdžiai egiptiečiai pradėjo traktuoti savo pomirtinį būsimą gyvenimą kaip nedaug priklausantį nuo faraono. Karstų tekstų atsiradimas buvo sąlygotas atsiradusio tikėjimo, kad pats mirusysis gali pasirūpinti savimi pomirtinėje kelionėje į mirusiųjų pasaulį ir tam nebūtina faraono malonė. Tekstai buvo užrašomi teik karsto viduje, tiek išorėje.

Didelė dalis karstų tekstų buvo paremti piramidžių tekstais, anksčiau naudotais išskirtinai faraono kapų piramidėse. Kai kurie karstų tekstų turėjo save paaiškinančius pavadinimus, pavyzdžiui, *„Kaip nemirti antra mirtimi"* − patarimai sielai, kaip patekti į Ozirio karalystę ir nepranykti amžinai. Kelionė į pomirtinį pasaulį buvo įsivaizduojama dvejopai: kilimu į dangų ir kelionę juo valtimi arba leidimusi į požeminį Ozirio pasaulį. Pastarasis vaizdinys vėlesniu laikotarpiu pradėjo dominuoti. Karstų tekstuose yra himnų, aukų sąrašų, maldų, pomirtinio pasaulio aprašų, kilimo ar kelionės užkeikimų. Kai kuriuos tekstus galima sugrupuoti pagal temą, pavyzdžiui, vienoje grupėje tekstų rašoma apie derlingus Hetepo laukus, kuriuose mirusysis turėjo auginti dovanas Oziriui. „*Dviejų kelių knygoje*" pateiktas kelionės į pomirtinį pasaulį žemėlapis. Tekstuose daugiausiai minimos trys dievybės: Ra, kuris veda mirusįjį ar mirusysis prie jo prisijungia kelionei į pomirtinį pasaulį, Ozyris, kaip paties mirusiojo prisikėlimo personifikacija, ir Nut, kuri atitinka nakties dangaus skliautą, kuriuo keliauja Ra, ir kapą, iš kurio prisikelia Ozyris. Karstų tekstai išliko ant apie 200 karstų ir yra jų fragmentų, užrašytų papirusuose, stelose, ant amuletų. Jų chronologija yra nenustatyta. Karstų ir piramidžių tekstų pagrindu sudaryta Naujosios karalystės „Mirusiųjų knyga".

Šaltiniai
---------

* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press. 2002, p. 69
* *The Oxford Encyclopedia of Ancient Egypt*. Tomas I. Red. Donald B. Redford. Oxford University Press, − 2001, p. 287−288
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Apeliavimas į motyvus** – loginė argumentacijos klaida, daroma tuomet, kai apie teiginio teisingumą ar klaidingumą sprendžiama iš teiginio autoriaus motyvų. Ši klaida laikoma viena iš *prieš žmogų* klaidos variacijų. Taip pat labai dažnai argumentuojama ne tikru motyvu, o tik motyvo *galimybe*.

Pavyzdžiai
----------

* Seimūnas A siūlo projektą X kadangi nori pasipelnyti. Todėl X yra blogas projektas. (*klaida: projektas X gali būti geras net ir tuo atveju, jei seimūnas A iš tiesų nori pasipelnyti ir projektą siūlo tik su tokiu tikslu*).
* Sveiką maistą labiausiai propaguoja jį gaminančios firmos su tikslu pasipelnyti.
* Lytinį švietimą labiausiai propaguoja kontracepciją gaminančios firmos.
* Ši aktorė vaidmenį gavo tik todėl, kad yra režisieriaus žmona.
* Politikas A siūlo tiesioginius merų rinkimus? Kurgi ne, matyt tikisi pats tokiu būdu ten patekti!

Argumentacija
-------------

Gyvenime šis argumentas dažnai būna racionalus, kadangi suinteresuotas asmuo *klaidingą* teiginį gali bandyti pateikti, kaip *teisingą*. Praktikoje taip labai dažnai ir vyksta. Tačiau suinteresuotumas, net jei jis tikras, formaliosios logikos požiūriu nieko nesako apie teiginio teisingumą ar klaidingumą – asmuo lygiai taip pat gali būti suinteresuotas pateikti *teisingą* teiginį. Todėl apeliavimas į motyvus geriausiu atveju gali būti priežastis kritiškiau žiūrėti į teiginį ir jo įrodymus, bet jokiu būdu negali būti „įrodymas" dėl teiginio klaidingumo.
Apeliavimas į motyvus dažniausiai naudojamas teiginių sukritikavimui. Apgynimui kartais naudojamas atvirkščias jo variantas, sakoma, kad teiginys A yra teisingas, kadangi jo autorius *nesuinteresuotas* A teisingumu. Tai yra tokia pati loginė klaida, net ir nesuinteresuoti asmenys gali suklysti.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Argumentas prieš žmogų
|  |
| --- |
| **Karaliaus Msvati III tarptautinis oro uostas** |
|  |
| IATA: SHO - ICAO: FDSK |
| Parametrai |
| Aerodromo tipas | civilinis |
| Operatorius | vyriausybė |
| Miestas | Manzinis |
| Aukštis virš jūros lygio |  m |
| Koordinatės | 26°21′24″ p. pl. 31°43′01″ r. ilg.﻿ / ﻿26.35667°š. pl. 31.71694°r. ilg.﻿ / 26.35667; 31.71694 |
|
| Kilimo ir tūpimo takai |
| Kryptis | Matmenys | Danga |
| ilgis (m) | plotis (m) |
| 02/20 | 3600 | 45 | asfaltas |

**Karaliaus Msvati III tarptautinis oro uostas** (IATA – **SHO**, ICAO – **FDSK**) – Svazilando oro uostas, esantis Manzinio mieste.

2014 m. kovo 7 d. oro uostas buvo pavadintas karaliaus Msvačio III garbei ir oficialiai atidarytas, nepaisant to, kad tą dieną oro uostui dar nebuvo suteikta tinkama licencija iš Tarptautinės oro transporto asociacijos. Iki 2014 m. liepos nei vienas lėktuvas nesinaudojo šio oro uosto paslaugomis, o ir pats karalius tuo metu dar naudojosi senuoju Matsafos oro uostu. 

Šio oro uosto planuose yra turėti 3600 m ilgio taką bei aptarnauti 300 000 keleivių per metus. Oro uostas turėtų sugebėti priimti tokius orlaivius kaip Boeing 747 ir aptarnauti skrydžius iš bet kurios pasaulio vietos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Swaziland king opens 'white elephant' airport Archyvuota kopija 2014-03-21 iš Archive.is projekto
2. ↑  Swaziland: Swazis Not Convinced By King’s Airport
3. ↑  Swaziland: King Mswati Snubs His Own Airport
4. ↑  Sikhuphe International Airport, Swaziland
**Karaliaučiaus karo ir domenų rūmai**, *Rytprūsių karo ir domenų rūmai* (vok. *Konigsberger Kriegs - und Domänen Kammer, Konigsberger Kriegs- und Domänen Verwaltung, Kriegs- und Domänen Verwaltung Ostpreussen*) – 1723-1871 m. Prūsijos karalystės, 1871-1918 m. Vokietijos imperijos, 1918-1933 m. Veimaro respublikos, 1933-1945 m. Trečiojo reicho centrinės administracijos įstaiga Karaliaučiuje. 

Įsteigta 1723 m. Karaliaučiuje vietoj *Karaliaučiaus vokiečių valsčių rūmų* ir *Karo komisariato*. 1723-1818 m. administravo Rytų Prūsijos departamentą, 1818-1945 m. Karaliaučiaus apygardą. Po Prūsijos karalystės vyriausybės Berlyne ir Rytų Prūsijos provincijos oberprezidento, reziduojančio Karaliaučiuje, Karaliaučiaus karo ir domenų rūmai buvo aukščiausia valdžia šioje teritorijoje.

Po 1709–1711 m. didžiojo maro bei bado vykdė didžiąją Prūsijos kolonizaciją, rūpinosi vokiečių kolonistų atkėlimu į Mažąją Lietuvą ir ūkio reforma.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Matulevičius. *Karaliaučiaus karo ir domenų rūmai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 404 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| ***Memento*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Memento |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | Christopher Nolan |
| Prodiuseris (-iai) | Jennifer Todd  Suzanne Todd |
| Scenaristas (-ai) | Christopher Nolan |
| Vaidina | Guy Pearce  Carrie-Anne Moss  Joe Pantoliano |
| Metai | 2000 |
| Žanras | psichologinis trileris |
| Trukmė | 113 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 9 000 000 dol. |

**Memento** yra 2000 m. filmas, kurį režisavo Christopher Nolan. Filme pagrindinis herojus serga tam tikra amnezijos forma, dėl kurios jis negali išsaugoti naujų atsiminimų.

Aktoriai
--------

*Aktorius – personažas*
* Guy Pearce – Leonardas Šelbis
* Carrie-Anne Moss – Natali
* Joe Pantoliano – Tedis
* Mark Boone Junior – Burtas

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Leonardas Šelbis turi atminties sutrikimą, kurį gavo po sužalojimo, kuri yra susijusi ir su jo žmonos nužudymu. Jis prisimena savo gyvenimą prieš sužalojimą, kai buvo draudimo ieškinių tyrėjas. Jis išmoko susitvarkyti su savo atminties praradimu tardamasis su žmogumi vardu Semis Dženkis, žmogų, kurį jis tyrė darbo reikalais. Kai kurie įsiminimo mechanizmai yra turėti sistemą, kur dėti daiktus, kalbėtis su žmonėmis, jeigu galima daugiau negu telefonu, rašyti žinutes ir, svarbiausia, darytis tatuiruotes ant savo kūno, nes jos yra pastovios. Leonardo dabartinė užduotis yra rasti ir nužudyti savo žmonos žudiką, kuris yra žmogus vardu Džonas G. Šį vardą Leo išsitatuiravęs ant savo kūno. Bėgant dienai, Leonardas yra padedamas žmonių, kurie, atrodo, yra nepriklausomi vienas nuo kito, tai ir žmogus vardu Tedis ir moteris vardu Natali. Tačiau kiekvieną kartą, kai Leo sutinka juos, jis nebeturi nė žalio supratimo, kas jie yra, kodėl jie jam padeda.

Filmo struktūra
---------------

Filmo siužetas yra sudarytas dvejomis laiko juostomis: viena spalvota, o kita – juodai balta. Spalvotos sekos yra keičiamos juodai baltomis. Paskutinės yra sujungiamos chronologine tvarka.
| Parnaiba*Parnaíba* |
| --- |
|              |
| *Porto das Barcas rajonas* |
|  |
| 

ParnaibaParnaiba

02°54′00″ p. pl. 41°46′00″ v. ilg.﻿ / ﻿2.90000°š. pl. 41.76667°r. ilg.﻿ / 2.90000; 41.76667﻿ (Parnaiba (miestas))Koordinatės: 02°54′00″ p. pl. 41°46′00″ v. ilg.﻿ / ﻿2.90000°š. pl. 41.76667°r. ilg.﻿ / 2.90000; 41.76667﻿ (Parnaiba (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Šiaurės rytų regionas |
| **Valstija** | Piaujis Piaujis |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 150 201  |
| **Altitudė** | 5 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Parnaiba |

**Parnaiba** (port. *Parnaíba*) – miestas šiaurės rytų Brazilijoje, Pjaujyje, Atlanto vandenyno pakrantėje, prie Parnaibos upės žiočių (deltos rytinės atšakos), 336 km į šiaurės rytus nuo Terezinos. Tai antras pagal dydį valstijos miestas. Yra geležinkelio linija į Tereziną, oro uostas, upių uostas (per jį išvežama medvilnė, palmių aliejus, cukrus, augalinis vaškas, galvijai, odos, chemijos pramonės gaminiai). Plėtojama chemijos ir farmacijos, maisto (atogrąžų augalinių žaliavų perdirbimas), odos ir avalynės pramonė. Vystomas turizmas (apylinkės pasižymi paplūdimiais, lagūnomis, kopomis, mangrovėmis). Veikia kelių universitetų padaliniai, muziejus. Išlikęs XVIII–XIX a. uosto rajonas (*Porto das Barcas*) su savita architektūra.

Parnaibos katedra

Istorija
--------

1759 m. buvo įkurta San Žuan de Parnaibos (*São João da Parnaíba*) gyvenvietė, o 1770 m. pastatyta barokinė Dievo Motinos Malonės bažnyčia. Savivaldą įgijo 1844 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Parnaiba (miestas)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVII (On-Peri). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2010
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Korepetitorius** (angl. *private tutor*) – dažniausiai aukštos kvalifikacijos samdomas mokytojas ar dėstytojas, papildomai mokantis moksleivius (kartais – studentus) tam tikram tikslui: pamokoms, kontroliniui ar egzaminams.

Istorija
--------

Korepetitoriavimas nėra naujai atsiradęs reiškinys. Tai gilias tradicijas turinti veikla. Korepetitoriavimas formavosi nuo pat švietimo sistemos atsiradimo.

Lietuvoje 1539 m. įkurta „Partikuliarinė mokykla", kurios tikslas ruošti Lietuvos bajorų ir turtingų miestiečių vaikus į Europos aukštąsias mokyklas. Šiai mokyklai vadovavo nekilmingas, tačiau išprusęs Abraomas Kulvietis (globotas Radvilų šeimos).

Egzistavo *dvaro mokytojų* sąvoka. Tai nekilmingi, tačiau išprusę mokytojai, kurie keliaudavo po dvarus ir mokė juose kilmingųjų vaikus.

Profesionalūs korepetitoriai ruošia abiturientus lietuvių kalbos, anglų kalbos, matematikos, chemijos, fizikos, biologijos egzaminams. Lietuvoje profesionalūs korepetitoriai paskutiniais metais daugiausia vadovaujasi LR Nacionalinio egzaminų centro sudarytomis bei Švietimo ministerijos patvirtintomis egzaminų programomis ir užduotimis, kadangi ruošia valstybiniams egzaminams.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Tarptautinių žodžių žodynas. Alma littera, Vilnius. 2001, 404 psl.
2. ↑  Filosofija Lietuvoje[neveikianti nuoroda]
| **Tonis Abotasangl. *Tony Abbott*** |
| --- |
|  |
| Visas vardas | Antonis „Tonis" Džonas Abotas |
| Gimė | 1957 m. lapkričio 4 d. (65 metai)Londonas, Anglija, Jungtinė Karalystė |
| Sutuoktinis (-ė) | Mardžė Abot |
| Vaikai | 3 |
| Kelintas | 28 |
| Australijos Ministras pirmininkas |
| Ėjo pareigas | 2013 m. rugsėjo 18 d. –  |
| Ankstesnis | Kevin Rudd |
|  |
| Veikla | politinis bei visuomenės veikėjas |
| Pareigos | Ministras Pirmininkas |
| Partija | Australijos liberalų partija |
|  |
| Alma mater | Sidnėjaus universitetas, Kvynso koledžas, Šv. Patriko seminaras |
|  |
|  **Vikiteka** | Tony Abbott |

**Antonis „Tonis" Džonas Abotas** (angl. *Anthony John "Tony" Abbott*; g. 1957 m. lapkričio 4 d.) – Australijos politinis bei visuomenės veikėjas, nuo 2013 m. rugsėjo iki 2015 m. rugsėjo – Australijos ministras pirmininkas.

Biografija
----------

Antonis „Tonis" Džonas Abotas gimė 1957 m. lapkričio 4 d. Londone. Jo motina buvo australė, tėvas britas. 1960 m. šeima emigravo į Australiją. Mokėsi teisę ir ekonomiką Sidnėjaus universitete. Po to mokėsi filosofiją, ekonomiką ir politiką Kvynso koledže Oksforde. Studijų metais įsitraukė į politinę veiklą, palaikė Folklandų karą. 1984 m. nusprendė tapti dvasininku ir įstojo į Šv. Patriko seminariją.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Abbott's own balance-of-power nightmare
2. ↑   The missing element of self-doubt
*Šis straipsnis apie Argentinos provinciją. Apie Ispanijos provinciją skaitykite straipsnyje Kordobos provincija (Ispanija).*

| Kordobos provincija*Provincia de Córdoba* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| {{{genitive}}} vėliava | {{{genitive}}} herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Argentinos vėliava Argentina |
| **Administracinis centras** | Kordoba |
| **Departamentų skaičius** | 26 |
|  |
| **Gyventojų** (2019) | 3 722 300 |
| **Plotas** | 165 321 km² |
| **Tankumas** (2019) | 23 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Kordobos provincijaVikiteka |

Olaeno pampa
Kordobos kalnagūbrių grandinė
Los Sauseso upė
**Kordobos provincija** (isp. *Provincia de Córdoba*) – provincija centrinėje Argentinoje, tarp Katamarkos ir Santjago del Estero provincijų šiaurėje, Santa Fė – rytuose, Buenos Airių – pietryčiuose, La Pampos – pietuose, San Luiso ir La Riochos – vakaruose. Sostinė – Kordoba.

Geografija
----------

Rytinė provincijos dalis – pampų lygumos, vakarinė – kalnų masyvai (Kordobos kalnagūbriai), perkirsti slėnių (Punilijos, Kalamučitos ir kt.). Aukščiausia vieta – Čampaki kalnas (2790 m). Šiaurės vakarinę dalį užima Didžiųjų druskožemių (*Salinas Grandes*) druskos dykynė.

Rytinė Kordobos provincijos dalis patenka į vidutinių platumų klimato juostą, likusi dalis – į subtropikų juostą. Rytuose kritulių kiekis nemažas, tačiau centriniuose ir vakariniuose rajonuose dažnos sausros.

Dauguma upių trumpos ir dažnai išdžiūstančios. Svarbiausios upės išteka Čikos kalnagūbryje (Primeras, Segundas, Terseras ir kt.) ir teka rytų kryptimi. Provincijos šiaurės rytuose yra didelis Mar Čikitos ežeras, šiaurės vakaruose – Didžiųjų druskožemių druskos ežeras, pietuose – Banjados de la Amargos lagūna. Puniljos slėnyje yra Kondorito Kebrados nacionalinis parkas.

Ekonomika
---------

Provincijoje auginami sorgai, kukurūzai, kviečiai, bulvės, sojos, saulėgrąžos, žemės riešutai (kitur Argentinoje neauginami), alyvogės, vynuogės. Gyvulininkystė (galvijai, kiaulės, arkliai, ožkos). Paukštininkystė. Kalkių, druskos, granito, kvarco, mangano gavyba. Maisto, mašinų, chemijos, baldų, cemento pramonė.

Gyventojai
----------

Kordobos provincijoje gyvena beveik 8 % Argentinos gyventojų. Tankiausiai gyvenama centrinė dalis (ypač Čikos klanagūbrio šlaitai), rečiausiai gyvenama provincijos vakarinė ir šiaurės rytinė dalys. Didžiausi miestai:

* Kordoba,
* Vilja Karlos Pasas,
* Rio Kuartas,
* San Fransiskas,
* Chesus Marija,
* Koskinas,
* Vilja Marija,
* Alta Grasija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  ARGENTINA: Provinces and Agglomerations, *citypopulation.de*

Nuorodos
--------

* Provincijos žemėlapis
* Turistinis puslapis Archyvuota kopija 2011-02-03 iš Wayback Machine projekto.
* www.cordobaglobal.com.ar

|  |  |
| --- | --- |
|  **Argentinos provincijos** |  |
| Buenos Airės (sostinės apygarda) | Buenos Airių provincija | Chuchujus | Čakas | Čubutas | Entre Riosas | Formosa | Katamarka | Kordoba | Korientesas | La Pampa | La Riocha | Mendosa | Misjonesas | Neukenas | Rio Negras | Salta | San Chuanas | San Luisas | Santa Fė | Santa Krusas | Santjago del Esteras | Tukumanas | Ugnies Žemė |
|  |
| ***Raudonoji raidė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Vokietija  Ispanija |
| Režisierius | Wim Wenders |
| Metai | 1973 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 90 min. |
| Kalba | vokiečių |
| **IMDb įrašas** |

**Raudonoji raidė** (vok. *Der Scharlachrote Buchstabe*) – 1973 m. režisieriaus Wim Wenders sukurtas filmas pagal to paties pavadinimo N. Hotorno romaną.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Senta Berger – Hester Prin
* Hans Christian Blech – Rodžeris Čilingvortas
* Lou Castel – pastorius Demisdeilas
* Yelena Samarina – panelė Hibins
* Yella Rottlander – Perla
* Laura Currie – Sara

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Nedideliame Naujosios Anglijos Salemo miestelyje pasirodo nepažįstamas keliautojas, gydytojas Rodžeris Čilingsvortas. To paties miestelio gyventoja Hester Prin jau kurį laiką su dukra Perla gyvena ištremta į salą, nes pagal to meto papročius yra nusikaltusi moralei: turi dukterį nuo vyro, kurio tapatybę slepia. Dėl to ji laikoma visų atstumta ir priversta nešioti drabužį su išsiuvinėta raudona raide A. Rodžeris atpažįsta, kad Hester yra jo buvusi žmona, tačiau judviejų santykiai jau seniai nutrūkę. Jis nusprendžia likti, nes miestelyje nėra gydytojo ir tikisi sužinoti, kas jos buvusios žmonos vaiko tėvas. Hester leidžiama grįžti gyventi į miestelį, mat tikimasi, jog čia ji išsiduos, kas yra Perlos tėvas.

Mirus gubernatoriui, Hester nusprendžia išvykti atplaukiusiu anglų laivu kartu su dukra ir pastoriumi Demisdeilu, kuris ir pasirodo besąs Perlos tėvas. Nenorėdamas tiesiog pabėgti, pastorius nusprendžia prisipažinti miestelio gyventojams sakydamas pamokslą…
**James Laurinaitis** (g. 1986 m. gruodžio 3 d. Wayzata, Minesota, JAV) – lietuvių kilmės amerikietiškojo futbolo žaidėjas. 2009 m. profesionalaus futbolo naujokų biržoje jį 35-u numeriu pasirinko Rams komanda iš Sent Luiso.

2005-2009 m. žaidė *Ohio State Buckeyes* (Ohajo universiteto) komandoje gynėjo pozicijoje.

Mokėsi *Wayzata High School* mokyloje Mineapolyje (Minesota). Buvo kviečiamas žaisti į NHL ledo ritulio lygą.

Tėvas Joe ir abu dėdės John ir Marcus buvo profesionalūs imtynininkai. Turi vyresnį brolį Joseph Jr. (tarnauja Irake) ir jaunesnę seserį Jessica .

Apdovanojimai
-------------

* 2006 Bronko Nagurski Trophy
* 2007 Dick Butkus Award
* 2008 Lott Trophy
* 2006 AP All-American
* 2007 AP All American
* 2008 AP All American
* 2008 Lowe’s Senior CLASS Award2006 Bronko Nagurski Trophy
* 2007 Dick Butkus Award
* 2008 Lott Trophy
* 2006 AP All-American
* 2007 AP All American
* 2008 AP All American
* 2008 Lowe’s Senior CLASS Award

Nuorodos
--------

* J. Laurinaičio foto Archyvuota kopija 2012-04-17 iš Wayback Machine projekto.
**Apeliavimas į jausmus** – argumentacijos klaidų grupė, kada argumentais bandoma sukelti tam tikrus jausmus, padėsiančius įtikinti oponentą ar klausytojus, ypač jei trūksta kitų argumentų. Tai labiau klaida jei bandomi sukelti jausmai anaiptol nepadeda suprasti situacijos: apie vaikus ar kokius pabėgelius galima pasakyti jog jie kenčia jei taip yra.

Vienoks ar kitoks apeliavimas į jausmus visada naudojamas religiniuose, politiniuose ar pseudomoksliniuose debatuose ir paskaitose, rinkimų kampanijose, reklamoje ir panašiose srityse.

Apeliavimo į jausmus variantai
------------------------------

* Apeliavimas į baimę
* Apeliavimas į gailestį
* Šiaudinė baidyklė
* Argumentas iš pasekmių
* Apeliavimas į pyktį
* Tikėjimas iš troškimo
* Apeliavimas į mases

Susijusios klaidos
------------------

Kai kurios kitos argumentacijos klaidos taip pat iš dalies paremtos emocijomis.

* Argumentas prieš žmogų

Šaltiniai
---------

1. ↑  Labossiere, Michael C. „Fallacy: Appeal to Emotion". Nizkor Project. Suarchyvuotas originalas 18 October 2014. Nuoroda tikrinta 6 November 2014.  Nežinomas parametras `|url-status=` ignored (pagalba)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kordobos kalnagūbriai
**Kordobos kalnagūbriai** (isp. *Sierras de Córdoba*) – kalnų grandinė centrinėje Argentinoje, tarp Pampų pietuose ir rytuose, Čiako – šiaurėje ir Andų – vakaruose. Išsidėstę daugiausia Kordobos provincijoje, nors dalis patenka į San Luiso ir Santjago del Estero provincijas. Sudaro kelio pagrindinės grandinės: *Sierra Chica, Sierras de Ambargasta, Sierras Grandes, Sierras de Pocho* ir *Sierra de Comechingones*. Aukščiausia vieta – *Champaquí* kalnas (2800 m). Kalnų grandines skiria platūs derlingi slėniai: *Valle de Punilla, Valle de Calamuchita, Valle de Paravachasca, Valle de Traslasierra* ir *Valle de Conlara.*

Kordobos kalnagūbriai susidarė anksčiau už Andus – Paleozojaus eroje ir buvo smarkiai eroduoti. Sudaryti daugiausia iš metamorfinių uolienų (kvarcito ir kt.). Vėliau ordoviko periode pasireiškė vulkanizmo procesai. Nurimus vulkanizmui kalnai buvo veikiami erozijos. Šių praeityje vykusių procesų pasekmė – šiuolaikiniai druskingi ežerai (pvz. *Salinas Grandes*). Kalnuose prasideda daug svarbių regiono upių: Primeras, Segundas, Terseras, Kuartas, Kuintas. Daug upių patvenktos. Tačiau pasiekia Paraną tik lietingais metais.

Žemutiniuose kalnų šlaituose, slėniuose klimatas šiltas, drėgnas. Vasaros karštos su neretomis liūtimis, žiemos šiltos ir sausos. Kordoboje per metus iškrenta 715 mm kritulių. Kritulių kiekis labai priklauso nuo šlaitų padėties: rytinuose gali iškristi net 1200 mm (dėl drėgnų oro masių nuo Atlanto), tuo tarpu vakariniuose – tik apie 400 mm. Kalnų žemutiniuose šlaituose vasarą temperatūra siekia 33 °C, žiemą 20 °C. Tačiau 2000 m aukštyje temperatūra jau tik 14 °C. Tačiose viršūnėse žiemą gali pasnigti.

Kalnų slėniuose ir žemutiniuose šlaituose auga miškai, nuo 2000 m prasideda kalnų pievos (kur vyrauja įvairios ašuočių rūšys). Kalnuose yra *Quebrada del Condorito* nacionalinis parkas.
|  |
| --- |
| Sophie Garel |
|  
Sophie Garel ir Chris Baldo 1968 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Lucienne Garcia |
| Gimė | 1942 m. balandžio 22 d. (81 metai)  Oranas, Alžyro vėliava Alžyras |

**Sophie Garel** (tikrasis vardas *Lucienne Garcia*; g. 1942 m. balandžio 22 d. Orane, Alžyras) – prancūzų dainininkė ir televizijos laidų vedėja.

Sophie studijavo meno istoriją Alžyre. Savo karjerą pradėjo 1960 metais, kaip „Tele Oran" televizijos laidų vedėja. Nuo 1962 m. savo karjerą tęsia Prancūzijoje, kur dirba RTL, TF1, FR2, Canal+ televizijose.

1968 m. su Chris Baldo kaip Liuksemburgo atstovai dalyvavo 1968 m. „Eurovizijos" dainų konkurse. Su daina „Nous vivrons d’amour" (liet. *Mes gyvensime dėl meilės*) duetas užėmė vienuoliktą vietą.

Nuorodos
--------

* Daina *Nous vivrons d’amour*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Vicky Leandros  *„L'amour est bleu"*** |  **Liuksemburgo atstovė Eurovizijoje (su Chris Baldo)**1968 | Po to:**Romuald  *„Catherine"*** |
| **Džeimsas Neismitasangl. *James Naismith*** |
| --- |
|  |
| James Naismith |
| Gimė | 1861 m. lapkričio 6 d.Almontė, Ontarijas, Kanada |
| Mirė | 1939 m. lapkričio 28 d. (78 metai)Lorensas, Kanzasas, JAV |
|  |
| Veikla | krepšinio išradėjas, taip pat jis pirmasis pasiūlė naudoti šalmus amerikietiškame futbole |
|  |
| Alma mater | Kolorado universitetas, Gross Medical mokykla |
|  |
|  **Vikiteka** | James Naismith |

**Džeimsas Neismitas** (*James Naismith*, g. 1861 m. lapkričio 6 d. Almontėje, Ontarijuje – 1939 m. lapkričio 28 d.) – kūno kultūros mokytojas ir treneris Springfildo koledže, krepšinio išradėjas, taip pat jis pirmasis pasiūlė naudoti šalmus amerikietiškame futbole.

Neismitas gimė Ontarijuje, Almontėje, škotų imigrantų šeimoje. Motina į Kanadą atvyko 1852 m. o tėvas – 1853 m. Tėvai mirė 1870 m. nuo vidurių šiltinės.

Krepšinio atsiradimas
---------------------

1891 m. dirbdamas fizinio lavinimo treneriu *Springfield College* Springfilde gavo užduotį sugalvoti žaidimą užimti studentus šaltojo sezono metu. Per dvi savaites (toks buvo duotas terminas) įvertino egzistuojančių sporto šakų stiprybes ir silpnybes bei sugalvojo sportą, kuriame būtų minimalus kūno kontaktas. Iš pradžių šiai sporto šakai Neismitas sugalvojo 13 taisyklių. Nors studentai naująjį žaidimą siūlė kūrėjo garbei pavadinti „Naismith Ball", Neisimitas jį pavadino „basket ball".

Išnašos
-------

1. ↑  *James Naismith*. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2022-04-21.
2. ↑  *James Naismith*. Biography.com. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
3. ↑  *James Naismith*. The Canadian Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
4. ↑  *NAISMITH’S HANG-UP : On 14th Day, He Invented Lasting Game : What Would He Think of Basketball Today?*. Los Angeles Times. Nuoroda tikrinta 2022-04-22.
5. ↑  *How a Canadian Invented Basketball*. History.com. Nuoroda tikrinta 2022-04-21.
„Natūraliomis" reklamuojamos prekės. Užrašai: *natūralus pasirinkimas, be konservantų*.
**Apeliavimas į gamtą** (lot. *Argumentum ad Naturam*) – loginė argumentacijos klaida, daroma, kuomet teigiama, kad kažkas yra gerai, kadangi tai yra natūralu, arba blogai, kadangi nenatūralu. Tai yra labai panašu į argumentą iš senumo, kadangi iš esmės teigiama, jog kaip yra, taip ir turi būti.

Tai yra klaida, kadangi jei kažkas yra *natūralus*, tai dar niekaip nereiškia, jog tai yra geras (elgesys, požiūris) ar teisingas (teiginys, idėja). Be to, terminas *natūralus* yra labai nevienareikšmis. Kalbant apie sveikatą, kur šis argumentas naudojamas dažniausiai, natūralūs dalykai žmogui gali tiek padėti, tiek kenkti. Tarp augalų yra ne tik vaistinių, bet ir nuodingų. Galiausiai, galima rasti labai daug pavyzdžių, kaip kažkas yra natūralu (paplitę gamtoje) ir visgi vienareikšmiškai nepriimtina (pavyzdžiui, sirgti yra labai natūralus dalykas), arba atvirkščiai: kažkas yra visiškai nenatūralu (daugiau gamtoje niekur nerandama) ir visgi labai priimtina. Pavyzdžiui, skiepai išgelbėjo milijonus žmonių gyvybių.

Apeliavimas į gamtą ypač dažnai naudojamas reklamose, pabrėžiant, kad „mūsų produktas yra natūralus". Apeliavimu į gamtą rėmėsi ir socialinis darvinizmas. Kiti pavyzdžiai:

* Skiepai nenatūralu. Vaikiškomis ligomis geriau persirgti ir įgauti imunitetą natūraliai.
* Vaistai X yra gerai, nes jie yra pagaminti iš natūralių medžiagų.
* Genetiškai modifikuotas maistas yra blogai, nes jis nėra natūralus.

Apeliavimas į gamtą dažnai painiojamas su natūralistine klaida. Natūralistinė klaida daroma tuomet, kai naudojantis natūralistiniais terminais, bandoma apibrėžti žodžio *geras* reikšmė. Skirtumai tarp šių klaidų:

* Natūralistinė klaida yra apibrėžimo klaida, apeliavimas į gamtą – argumentacijos.
* Natūralistinė klaida yra klaida etikoje, apeliavimas į gamtą – logikoje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  fallacyfiles.org
2. ↑  Robert M. Jacobson, Jennifer L. St. Sauver, Lila J. Finney Rutten (2015). Vaccine Hesitancy. Concise review for clinicians. Volume 90, Issue 11, p1562-1568. November 01, 2015 DOI:
Dahabo pakrantė
Makadi Bei pakrantė po saulėlydžio
**Raudonosios jūros rivjera** (arab. ريفييرا البحر الأحمر = *Rifiira Al-Bahr al-Ahmar*) vadinami Egipto kurortai prie Raudonosios jūros. Susideda iš dviejų dalių: vakarinė Akabos įlankos pakrantė ir Raudonosios jūros pakrantė piečiau Sueco įlankos nuo Ain Suchnos iki Marsa Alamo pietuose. Palankus klimatas, šilta jūra, tūkstančiai kilometrų pakrantės, gamtinės ir archeologinės įdomybės traukia prie šios Egipto pakrantės vietinius ir užsienio turistus. Keletas Raudonosios jūros rivjeros vietų yra paskelbtos nacionaliniais parkais, tiek sausumoje, tiek po vandeniu. Dykumos ir jūros gyvoji gamta saugoma įstatymais, nesilaikantys taisyklių lankytojai gali būti baudžiami didelėmis baudomis.

Dėl gausių koralų ir šilto vandens Raudonosios jūros rivjera puikiai tinka nardymui. Net ir šalčiausiais mėnesiais vandens temperatūra nenukrenta žemiau 21-22 laipsnių.

Raudonosios jūros rivjeros kurortai, iš šiaurės į pietus:

* Sinajaus pusiasalyje
	+ Taba
	+ Nuveiba
	+ Dahabas
	+ Šarm el Šeichas
* Vakarinė Raudonosios jūros pakrantė
	+ El Guna
	+ Hurgada
	+ Makadi Bei
	+ Soma Bei
	+ Safaga
	+ El Kuseiras
	+ Marsa Alamas

Nuorodos
--------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2015-02-18 iš Wayback Machine projekto.
| **Solanum quitoense** |
| --- |
| Apelsininės kiauliauogės lapai |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Bulviniai  *( Solanaceae)* |
| Gentis: | Kiauliauogė  *( Solanum)* |
| Rūšis: | Apelsininė kiauliauogė  *( Solanum quitoense)* |

 |

**Apelsininė kiauliauogė** (*Solanum quitoense*) – dar vadinama **apelsinija, naranchilija** arba **lulo**, bulvinių šeimos augalas, kilęs iš Pietų Amerikos. Lotyniškas augalo pavadinimas reiškia "Kito (Ekvadoro sostinė) bulvė".

Auginimas
---------

Vaisius apelsino spalvos, forma primintų pomidorą ar dumplūnę. Viduje gausu sėklų. Skonis galėtų būti apibūdintas kaip ananasas, braškė ir pomidoras vienu metu. Valgomas žalias, naudojamas gėrimų gamyboje, dedama į desertus, verdamos uogienės, džemai.

Augalas šilumamėgis, todėl svarbu šiluma, šviesa ir drėgmė. Augimo periodu sparčiai auga. Nuo sėjos iki žydėjimo – 150 – 180 dienų. Vaisiui sunokti reikia 180 – 200 dienų. Geriausiai auga daliniame šešėlyje, kai kas jo skonį apibūdina kaip rabarbaro ir citrinos. Vaisių sultys būna žalios spalvos.

* Vaisiai iš apačios
* Prinokę vaisiai
* Perpjautas vaisius

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2008-12-02 iš Wayback Machine projekto.
| Pietų Raudonoji upė |
| --- |
| Raudonoji upė teka Oklahomos–Tenesio riba Raudonoji upė teka Oklahomos–Tenesio riba |
| **Ilgis** | 2190 km |
| **Baseino plotas** | 233 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 880 m³/s |
| **Ištakos** | Ljano-Estakado plynaukštė |
| **Žiotys** | Misisipė, Atčafalaja |
| **Šalys** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Valstijos |
|  |
|  **Vikiteka** | Pietų Raudonoji upė |

**Raudonoji upė**, *Red Riveris* (angl. *Red River*) arba **Pietų Raudonoji upė** – upė pietinėse JAV; Misisipės dešinysis intakas. Prasideda dvejomis ištakomis Ljano-Estakado plynaukštėje, šiaurės Teksase. Teka į pietryčius, vidurupyje ir žemupyje kerta Meksikos įlankos žemumą. Vidurupyje sudaro ribą tarp Teksaso ir Oklahomos, toliau teka per Arkanzasą ir Luizianą. Žemupyje Raudonoji upė išsiskiria į dvi atšakas: Old Riverį (įteka į Misisipę) ir Atčafalają (įteka į Meksikos įlanką). Pastarąja vanduo teka tik poplūdžių metu.

Didžiausi intakai: Salferis (dešinysis), Vašita, Vošita (kairieji).

Upės baseinas
Raudonosios upės poplūdis trunka nuo pavasario pabaigos ir vasaros pradžios. Didžiausias debitas 6600 m³/s, minimalus 35 m³/s. Ant upės įrengta Denisono hidroelektrinė, suformuotas didelis Teksomos tvenkinys. Raudonoji upė laivuojamas nuo Šrivporto. Pakrančių didžiausi miestai: Šrivportas, Bozer Sitis, Aleksandrija.

Upės pavadinimas kilo nuo jos baseine būdingų raudonų dirvožemių.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 351
2. ↑  *Red River*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIX (Pre-Reu). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2011
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Punakabot. སྤུ་ན་ཁ་ |
| --- |
| *Punakos dzongas* |
|  |
| 

PunakaPunaka

27°37′0″ š. pl. 89°52′0″ r. ilg.﻿ / ﻿27.61667°š. pl. 89.86667°r. ilg.﻿ / 27.61667; 89.86667﻿ (Punaka)Koordinatės: 27°37′0″ š. pl. 89°52′0″ r. ilg.﻿ / ﻿27.61667°š. pl. 89.86667°r. ilg.﻿ / 27.61667; 89.86667﻿ (Punaka) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6) |
|  |
| **Valstybė** | Butano vėliava Butanas |
| **Administracinė zona** | Pietų regionas |
| **Rajonas** | Punakhos rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 20 537  |

**Punaka** – Punakos rajono administracinis centras. Iki 1955 m. buvo Butano sostinė, paskui ji buvo perkelta į Timpu iki kur yra 72 kilometrų atstumas. Čia teka dvi pagrindinės Butano upės: Po Ču ir Mo Ču. Dėl gausios drėgmės, vietiniai augina daug ryžių bei kitų augalų

Punakos dzongas
---------------

**Punakos dzongas**, kurio pilnas pavadinimas **Pungtang Dečen Potrang Dzong**, buvo sukurtas Zhabdrung Ngawang Namgyal 1637-38 m. Šiame dzonge laikomos pačios švenčiausios relikvijos, taip pat Zhabdrung Ngawang Namgyal palaikai.

1907 m. čia buvo karūnuotas pirmasis Butano karalius *Ugyen Wangchuck*. Po trejų metų taip pat buvo pasirašyta sutartis su britais, kuria jie pasižadėjo nesikišti į Butano vidaus reikalus.

Sportas
-------

* Ugyen Academy FC futbolo klubas;
* „Lekeythang" stadionas, kurio talpa 1 000 žiūrovų.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Macropus rufus** |
| --- |
| Raudonoji kengūra (Macropus rufus)Raudonoji kengūra (*Macropus rufus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Poklasis: | Sterbliniai  *( Marsupialia)* |
| Būrys: | Dvikapliai sterbliniai  *( Diprotodontia)* |
| Šeima: | Kengūriniai  *( Macropodidae)* |
| Gentis: | Didžiosios kengūros  *( Macropus)* |
| Rūšis: | Raudonoji kengūra  *( Macropus rufus)* |

 |
| Binomas |
| ***Macropus rufus***Desmarest, 1822 |

**Raudonoji kengūra** (*Macropus rufus*) – kengūrinių (*Macropodidae*) šeimos sterblinis žinduolis. Tai viena stambiausių kengūrų rūšių. Stovinčios raudonosios kengūros ilgis siekia suaugusio žmogaus ūgį. Tai vienintelė kengūra, turinti rausvo atspalvio kailį. Patelių ir jauniklių kailis yra melsvai pilkas. Raudonoji kengūra gamtoje turi labai nedaug priešų.
Minta vien augaliniu maistu – žole ir krūmų šakelėmis.

Gyvena tik Australijoje, centrinėje žemyno dalyje, sausose atvirose vietovėse. Dauginasi tada, kai yra pakankamai maisto. Gyvena kaimenėmis, kurias sudaro šimtas ir daugiau gyvūnų. Vietos gyventojai tokias kaimenes vadina „mobs" (liet. gauja, banda). Kiekvienoje kengūrų bandoje yra vienas suaugęs patinas. Atsiradus daugiau patinų, kaimenėje prasideda konkurencinė kova dėl patelių, kurią visuomet laimi stipriausias. Patinai kovoja spardydamiesi užpakalinėmis kojomis. Turėdamos stiprius užpakalinių galūnių raumenis kengūros šuoliuodamos lengvai atsispiria nuo žemės.

Aktyvesnės naktį. Dieną jos paprastai slepiasi medžių ir krūmų pavėsyje. Kartais ūksmingose vietose išsikasa duobes – guolius, kur įsitaiso ir laukia, kol baigsis dienos karštis. Puikiai prisitaikiusios išgyventi sausose vietovėse. Karščiausiu dienos metu mažai juda. Beveik plikų priekinių letenų kraujagyslės yra išsyk po oda, todėl organizmas atvėsta savaime. 

Per didelius karščius kengūra priešais ištiesia priekines letenas ir tankiai jomis mojuodama vėdinasi. Ji taip pat laižo savo letenas, kad nebūtų per karšta. 

Dvi raudonosios kengūros

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Raudonoji kengūra** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°49′07″š. pl. 23°02′00″r. ilg.﻿ / ﻿55.8185961°š. pl. 23.0332661°r. ilg.﻿ / 55.8185961; 23.0332661


| Pumpuriukas |
| --- |
|  |
| Vieta | Šiaulių rajonas, Lietuva |
| Plotas | 0,026 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,7 km |
| Kilmė | Ledyninis |
| Vidutinis gylis | 3 m |
| Didžiausias gylis | 5 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |

**Pumpuriukas** arba **Pumpuris** (kodas 14040072) – ežeras šiaurės Lietuvoje, Šiaulių rajone, apie 8 km į pietvakarius nuo Bubių, 1,2 km į pietus nuo kelio  **215**  Bubiai–Ramučiai , Kurtuvėnų regioniniame parke, Dubysos baseinas. Ežero ilgis iš šiaurės į pietus – 0,33 km, plotis – iki 0,24 km. Vandens paviršiaus altitudė – 126 m. Į ežerą vakaruose iš Pumpurio ežero įteka, o šiaurės rytinėje dalyje išteka bevardis upeliukas (Ventos-Dubysos kanalo intako Kurtuvos baseinas). Pasiekiamas nuo kelio į Ramučius Margėse pasukus į Laisvučius, toliau pėsčiomis miško taku į pietus. Tako dešinėje pusėje tvyro Pumpuris, kairėje – Pumpuriukas. Pakrantės sunkiai prieinamos, pelkėtos, iš vakarų prieina Laisvučių miškas, kitose pakrantėse plyti pievos. Pro ežerą veda Jautmalkės gamtos centro parengtas pažintinis maršrutas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  maps.lt duomenys
Eurosport|  |
| Forma | TV tinklas |
| Pramonė | TV transliacijos |
| Įkurta | 1989 m. |
| Centrinė būstinė | Paryžius, Prancūzija |
| Tinklalapis |  |

**Eurosport** – Europos sporto televizijos tinklas, priklausantis Prancūzijos įmonėms „TF1 Group" ir „Discovery Communications". Nuo 2014 m. pastaroji įmonė turi 51 % kompanijos akcijų.

Eurosport kanalas rodomas 54 šalyse, 20 skirtingų kalbų. Kanalas transliuoja įvairius Europos ir tarptautinius sporto renginius. Pirmoji kanalo transliacija palydovais įvyko 1989 m. vasario 5 d.

Tarp kanalo rodomų renginių yra UEFA Čempionų lyga, UEFA Europos lyga, Dakaro ralis, Olimpinės žaidynės, pasaulio bei Europos lengvosios atletikos čempionatai, Tour de France dviračių lenktynės, teniso turnyrai ir kitos varžybos. Nuo 2008 m. Eurosport tiesiogiai transliuoja visas 24 valandų Le Mano lenktynes.

Eurosport kanalas turi kelis atskirus padalinius: Eurosport HD, Eurosport 2, Eurosport 2 HD, Eurosport News ir Eurosport 3D.

Šaltiniai
---------

1. ↑  DISCOVERY COMMUNICATIONS TO ACQUIRE TF1 GROUP’S CONTROLLING INTEREST IN TOP SPORTS PLATFORM EUROSPORT