recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Emory Andrew Tate III** |
| --- |
|  |
| E. Teitas 2023 m. |
| Gimė | 1986 m. gruodžio 1 d. (36 metai)Vašingtonas |
| Pilietybė | JAV, Rumunija |
| Tėvas | Emory Andrew Tate Jr. |
|  |
| Veikla | Kikboksininkas, verslininkas |
|  |
| Žinomas (-a) už | Seksistinius komentarus socialiniuose tinkluose |

**Emoris Endriu Teitas III** (angl. *Emory Andrew Tate III*, g. 1986 m. gruodžio 1 d.) – JAV ir Rumunijos verslininkas ir kikboksininkas, kuris Rumunijoje apkaltintas išžaginimu, prekyba žmonėmis ir organizuotos nusikalstamos grupuotės kūrimu siekiant seksualiai išnaudoti moteris.

Kikbokso karjera
----------------

2008 m. lapkritį E. Teitas pripažintas ISKA septintu geriausiu sunkiasvoriu kikboksininku Jungtinėje Karalystėje. 

2009 m. gegužės 6 d. E. Teitas nokautu įveikė Paul Randle ir tapo ISKA Jungtynės Karalystės kikbokso *Cruiserweight* čempionu.

2011 m. E. Teitas tapo ISKA pasaulio kikbokso čempionu (nokautu įveikė Jean-Luc Benoit).

### Profesionalus rekordas

#### Kikbokso rekordas

| **85 dvikovos** | 76 pergalės | 9 pralaimėjimai |
| --- | --- | --- |
| **Nokautu** | 23 | 3 |
| **Teisėjų nuosprendžiu** | 53 | 6 |

#### Mišrių kovos menų rekordas

| **3 dvikovos** | 2 pergalės | 1 pralaimėjimas |
| --- | --- | --- |
| **Nokautu** | 1 | 0 |
| **Atlikus skausmingą veiksmą** | 0 | 0 |
| **Teisėjų nuosprendžiu** | 1 | 1 |

Veikla socialiniuose tinkluose
------------------------------

2017 m. E. Teitas sulaukė dėmesio „Twitter" platformoje už komentarus, kuriuose tvirtino, jog depresija neegzistuoja. E. Teitas taip pat sulaukė dėmesio dėl seksistinių komentarų, kad moterys priklauso vyrui ir negali vairuoti automobilių. 

E. Teitas svečiavosi įvairiose tinklalaidėse, dauguma iškirptų E. Teito komentarų buvo platinami socialiniuose tinkluose. 

E. Teitas 2021 m. tinklalaidėje „Anything Goes With James English"
2022 m. rugpjūtį E. Teito „Facebook", „Instagram", „Tik Tok", „YouTube" socialinių tinklų paskyros buvo panaikintos dėl neapykantos kupino, įžeidžiančio turinio.

Skandalai ir teistumas
----------------------

2022 m. gruodžio 29 d. Rumunijos policija suėmė E. Teitą ir jo brolį Tristaną. Broliai buvo apkaltinti žmonių prekyba ir organizuotos nusikalstamos grupuotės kurstymu. Rumunijos policija konfiskavo virš 4 mln. JAV dolerių vertės turtą, įskaitant 15 automobilių, daugiau nei 10 nekilnojamo turto objektų ir keletą prabangių laikrodžių.

2023 m. birželio 20 d. Teitui Rumunijoje pateikti kaltinimai išžaginimu, prekyba žmonėmis ir nusikalstamos grupuotės, kuri užsiėmė moterų išnaudojimu, organizavimu.

Asmeninis gyvenimas
-------------------

Vaikystėje E. Teitas žaidė šachmatais ir dalyvavo įvairiuose šachmatų turnyruose. E. Teito tėvas Emoris Endriu Teitas Jaunesnysis – šachmatų tarptautinis meistras. E. Teitas turi brolį Tristaną. 

2022 m. spalį E. Teitas atsivertė į islamą.

Išnašos
-------

1. ↑  „Interneto veikėjas Andrew Tate ritasi žemyn: pateikti kaltinimai". *tv3.lt*. Nuoroda tikrinta 2023-08-27.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑  „Interneto veikėjui Andrew Tate‘ui pateikti kaltinimai išžaginimu". *lrt.lt*. Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija. 2023-06-20. Nuoroda tikrinta 2023-06-20.
10. ↑
11. ↑
**Kauno rajono taryba** – Kauno rajono savivaldybės atstovaujamoji institucija, išrinkta 1990 m. kovo 24 d. Pilnas pavadinimas – **Kauno rajono Liaudies deputatų taryba**, nuo 1990 m. balandžio mėn. **Kauno rajono taryba**.

Teisinis pagrindas
------------------

Vietos savivaldos pagrindų įstatymu, priimtu 1990 m. vasario 12 d. savivaldybės suskirstytos į žemesniosios pakopos savivaldybes – apylinkės, gyvenvietės (valsčiai), rajono (apskrities) miestai ir aukštesniosios pakopos savivaldybes – rajonai, apskritys, respublikos miestai. Kauno rajonui priskirtas aukštesniosios pakopos savivaldybės statusas. Savivaldybių teises kiek suvaržė 1993 m. spalio 12 d. Seimo priimtos įstatymo pataisos.

Rinkimai, vadovaujantis Lietuvos TRS Aukščiausiosios Tarybos 1989 m. gruodžio 7 d. priimtu „Lietuvos Tarybų Socialistinės Respublikos Vietinių liaudies deputatų tarybų rinkimų įstatymu" vyko pagal mažoritarinę sistemą. Kandidatus kelti galėjo renkamos tarybos teritorijoje esančių visuomeninių, politinių organizacijų, visuomeninių judėjimų rajonų ir miestų organai, taip pat ne mažiau, kaip 50 darbo ar gyvenamosios vietos piliečių susirinkimas. Tai buvo pirmieji laisvi ir demokratiški rinkimai po 1925 m. savivaldybių tarybų rinkimų.

Tarybos deputatai
-----------------

* Juozas Laimutis
* Petras Mikelionis, 1990–1992 m. Kauno rajono Liaudies deputatų tarybos pirmininkas
* Antanas Nesteckis
* Vidmantas Vitkauskas, 1992-1995 m. Kauno rajono tarybos pirmininkas
* Vytautas Žmuidzinavičius

Veikla
------

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2022-03-03 iš Wayback Machine projekto.
| **Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg** |
| --- |
|  |
| Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg |
| Gimė | 1971 m. gruodžio 5 d. (51 metai)Miunchene, Vokietija |
|  |
| Veikla | vokiečių politikas, jauniausias visų laikų Vokietijos ūkio ministras (38 m.) |
| Partija | CSU |
|  |
|  **Vikiteka** | Karl-Theodor zu Guttenberg |

**Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg** (*Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester* g. 1971 m. gruodžio 5 d. Miunchene, Vokietija) – vokiečių politikas, CSU narys – jauniausias visų laikų Vokietijos ūkio ministras (38 m.).

Biografija
----------

Peter Ramsauer (CSU-Landesgruppe pirmininkas), Angela Merkel ir Freiherr von und zu Guttenberg (CSU generalinis sekretorius), CDU suvažiavime 2008 m. Štutgartas
Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg kilęs iš frankų aristokratų Guttenbergų giminės. 1991 m. baigė abitūrą *Ignaz-Günther* gimnazijoje (Rozenheime), atliko karo tarnybą Mitenvalde. Studijavo teisės ir politikos mokslus, išlaikė pirmąjį valstybinį teisės egzaminą. 2007 m. Bairoito universitete apgynė teisės mokslų disertaciją „Konstitucija ir konstitucinė sutartis: konstitucinės vystymosi pakopos JAV ir ES" (vok. *Verfassung und Verfassungsvertrag: konstitutionelle Entwicklungsstufen in den USA und der EU*), įvertintą summa cum laude.

Atsistatydinus Vokietijos ūkio ministrui Michael Glos, Guttenbergas 2009 m. vasario 10 d. paskirtas į jo vietą Merkel vyriausybėje. Bundestage prisiekė vasario 12 d. Į Vyriausybę paskirtas ekonominės krizės metais, Gutenbergas yra priverstas imtis nepopuliarių sprendimų, atsisakant netgi didžiausių Vokietijos automobilių pramonės koncernų gelbėjimo. Pasak ministro, Vokietijos „vyriausybė privalo taupiai ir atsargiai elgtis su mokesčių mokėtojų pinigais", ir ji negali bet kokia kaina gelbėti darbo vietų kompanijoje „Opel" .

Išnašos
-------

1. ↑  Eintrag Archyvuota kopija 2011-09-07 iš Wayback Machine projekto. in der WW-Person, basierend auf dem Genealogischen Handbuch des in Bayern immatrikulierten Adels, Band 17. Neustadt, Aisch, 1988 (abgerufen am 10. Februar 2009)
2. ↑  zuguttenberg.de[neveikianti nuoroda], Website des Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg
3. ↑  Vgl. *Seehofer schickt CSU-Talent Guttenberg ins Wirtschaftsministerium* bei Spiegel Online, 9. Februar 2009 (aufgerufen am 9. Februar 2009)
4. ↑  Köhler ernennt Guttenberg zum Wirtschaftsminister
5. ↑  Vokietijos ūkio ministras K. T. Guttenbergas: „Vyriausybė „Opel" bet kokia kaina negelbės"[neveikianti nuoroda] ELTA ir lrytas.lt inf. 2009-05-11 09:11

Nuorodos
--------

* Karl-Theodor zu Guttenberg biografija Archyvuota kopija 2009-02-14 iš Wayback Machine projekto.;
* Asmeninis Karl-Theodor Freiherr von und zu Guttenberg tinklalapis;
* Biografija Bundestago tinklalapyje Archyvuota kopija 2009-09-29 iš Wayback Machine projekto.;
* Biografija CDU/CSU Bundestago frakcijos tinklalapyje Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto..
Dalyvavimas karo veiksmuose – viena iš PTSS priežasčių
**Potrauminio streso sutrikimas** (santr. PTSS; angl. *post-traumatic stress disorder; PTSD*) – emocinis nerimo sutrikimas, atsirandantis kaip reakcija į labai didelę psichinę traumą.

Gali pasireikšti kaip viena iš galimų reakcijų į, pvz. fizinį smurtą, išprievartavimą, karą, automobilių avarijas, visų rūšių katastrofas ir kt. Šį sutrikimą sukeliantys streso veiksniai yra susiję su intensyvia baime (dažniausiai – mirties baime), siaubu ir beviltiškumu. Būdingas požymis – pasikartojantys trauminiai efektai, silpnėjanti reakcija į dirgiklį. Kenčiantiems nuo PTSS sunku sutelkti dėmesį, sutrinka atmintis, miegas, perdėtas dirglumas, vystosi psichologinė amnezija, emocinis bukumas, pastebimi somatiniai sutrikimai. Sergantiems PTSS būdinga psichozė, depresija, panikos sutrikimai. Jie dažnai kenčia nuo alkoholizmo. Toks asmuo gali būti linkęs į savižudybę, užsiimti savižala.

Potrauminio streso sutrikimą reguliuoja centrinės nervų sistemos struktūros, esančios giliai smegenų kamiene. PTSS metu pokyčiai fiksuojami trimis lygiais: žievėje, požievio branduoliuose ir kamiene. Blogiausia, kai pažeidžiamas kamienas: sutrinka jaudinimo – slopinimo procesai ir psichika. Šio sutrikimo pagrindiniai bruožai – po psichologinių stresų prasidedantys charakterio bruožai.

Išnašos
-------

1. ↑  American Psychiatric Association (2013). *Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders* (5th ed.). Arlington, VA: American Psychiatric Publishing. pp. 271–80. ISBN 978-0-89042-555-8.
2. 1 2 3 4 5  „Post-traumatic stress disorder (PTSD)". *Mayo Clinic*. Nuoroda tikrinta 2019-10-08.
3. ↑  O'Donnell ML, Creamer M, Bryant RA, Schnyder U, Shalev A (July 2003). „Posttraumatic disorders following injury: an empirical and methodological review". *Clinical Psychology Review* **23** (4): 587–603. PMID 12788111. doi:10.1016/S0272-7358(03)00036-9.
4. ↑  Maxmen JS, Ward NG (2002). *Psychotropic drugs: fast facts* (3rd ed.). New York: W. W. Norton. p. 348. ISBN 978-0-393-70301-6.
5. ↑  Panagioti M, Gooding PA, Triantafyllou K, Tarrier N (April 2015). „Suicidality and posttraumatic stress disorder (PTSD) in adolescents: a systematic review and meta-analysis". *Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology* **50** (4): 525–37. PMID 25398198. doi:10.1007/s00127-014-0978-x.  Nežinomas parametras `|s2cid=` ignored (pagalba)
Koordinatės: 54°51′55″š. pl. 24°29′09″r. ilg.﻿ / ﻿54.8653°š. pl. 24.4857°r. ilg.﻿ / 54.8653; 24.4857

**Gudienos mokykla-darželis „Rugelis"** – mokykla-darželis Gudienos kaime (Kaišiadorių rajonas), Žaslių g. 40. Įstaigos kodas 190504727. 2019 m. prie mokyklos-darželio prijungtas Stasiūnų mokykla-darželis Nykštukas.

Istorija
--------

Įstaiga įkurta 1986 m. kaip lopšelis-darželis, nuo 1993 m. mokykla-darželis. Žurnalo „Reitingai" sudarytuose mokyklų reitinguose 2019 m. mokykla užėmė 127 vietą, 2017 m. – 185 vietą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kaišiadorių r. Gudienos mokykla-darželis "Rugelis". Vz.lt (tikrinta 2022-04-08).
2. ↑  Rugelis, Kaišiadorių r. Gudienos mokykla-darželis.[neveikianti nuoroda] Pirkimai365.lt (tikrinta 2022-04-08).
3. ↑  Stasiūnų skyrius. Lm.lt (tikrinta 2022-04-07).
4. ↑  Gudiena. Visuotinė lietuvių enciklopedija (tikrinta 2022-04-08).
5. ↑  „Paskelbti mokyklų reitingai kursto aistras". Etaplius.lt (tikrinta 2022-04-08).

Nuorodos
--------

* Mokyklos-darželio svetainė
Minervos šventyklos liekanos Romoje, XVI a.
**Kvinkvatrijos** (lot. *Quinquatria, Quinquatrus*) – šventė, kovo 19 d. vykdavusi Senovės Romoje. Ji buvo skirta Minervai, Romos miesto ir imperijos globėjai, išminties, amatų, meno ir mokslų deivei. Tą dieną buvo pašventinta ir šventykla jos garbei ant Aventino kalvos.

Kvinkvatrijos buvo ypač švenčiamos kaip amatininkų cechų ir korporacijų šventė. Jos metu paprastai nebūdavo jokių pamokų. Senovės Romos kalendoriai bei rašytojai Markas Terencijus Varonas ir Festas tvirtino, jog ši šventė truko vieną dieną. Tačiau poetas Ovidijus rašė, kad ji trukdavusi 5 dienas. Kitas 4 dienas vykdavusios gladiatorių kovos su kraujo praliejimu, kadangi Cezario laikais netrūko aistringų šių kovų renginių gerbėjų. Paskutiniąją festivalio dieną, kovo 23-iąją, buvo pučiami trimitai, bet tai jau buvo laikoma kita švente *Tubiliustrijus*.

Birželio mėnesį dar vykdavo **Mažosios kvinkvatrijos** (*quinquatria minores*). Jas 3 dienas švęsdavusios fleitininkių cecho muzikantės, vykdavusios iškilmingos eitynės per visą miestą į Minervos šventyklą.

Valdant imperatoriui Domicianui šventė kasmet vykdavusi jo viloje netoli Romos, Albano kalnų (*Colli Albani*) papėdėje. Jai rengti buvo įsteigta kolegija. Šią dieną moterys eidavo pas būrėjas. Be teatro spektaklių, oratorių ir poetų varžytuvių, buvo ir pasirodymai su laukiniais žvėrimis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Domiciano gyvenimas

Nuorodos
--------

* Deivės Minervos kultas Archyvuota kopija 2014-02-22 iš Wayback Machine projekto.
* Minervos šventykla

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Romos kultūra |
| --- |
|  |
| **Senovės Romos šventės** |
|  |
| 
Agonalijos · Augustalijos · Armiliustrijus · Bakchanalijos · Brumalijos · Kaprotinijos · Karmentalijos · Kerealiijos · Konsualijos · Divalijos · Epulum Jovis · Ekvirijos · Feralijos · Lemūrijos · Floralijos · Fordicidijos · Furinalijos · Larentalijos · Liberalijos · Lukarijos · Ludi Romani · Luperkalijos · Matronalijos · Meditrinalijos · Merkuralijos · Neptūnalijos · Opikonsivijos · Parentalijos · Parilijos · Kvinkvatrijos · Kvirinalijos · Robigalijos · Saturnalijos · Šimtametės žaidynės · Sementivos · Septimontijus · Tubiliustrijus · Veneralijos · Vinalijos · Volturnalijos · Vulkanalijos |

 |
| **Anksčiau Kaplanas vok. *Andreas Kaplan*** |
| --- |
|  |
| Visas vardas | vok. *Andreas Marcus Kaplan* |
| Gimė | 1977 m. spalio 5 d. (46 metai)Miunchenas, VFR |
|  |
| Sritis | Rinkodara |
| Organizacijos | Sorbona Kelno universitetas Miuncheno universitetas |
|  |
| Alma mater | Miuncheno universitetas |

**Andreasas Kaplanas** (*Andreas Kaplan*, g. 1977 m. spalio 5 d. Miunchene, Vokietijoje) – Vokietijos skaitmeninės transformacijos, ypač dirbtinio intelekto ir virtualių pasaulių, profesorius ir  aukštojo mokslo ekspertas. Jis yra Kühne logistikos universiteto prezidentas. Anksčiau Kaplanas buvo ESCP verslo mokyklos, priklausančios Sorbonos aljansui, rektorius.

Tyrimai
-------

Kaplano tyrimai skirti visuomenės skaitmeninei transformacijai, ypač dėl pažengusio dirbtinio intelekto ir socialinės žiniasklaidos komunikacijos. Stanfordo tyrime Kaplanas priskiriamas labiausiai cituojamų ir įtakingiausių pasaulio mokslininkų grupei. „Google Scholar" Kaplanas cituojamas daugiau nei 40 000 kartų.

Karjera
-------

Kaplanas pradėjo savo karjerą „Sciences Po Paris" ir ESSEC, tada dirbo ESCP verslo mokykloje, kurioje jis buvo paskirtas rektoriumi. Šiuo metu jis yra Kühne logistikos universiteto prezidentas. Kaplanas yra Europos skaitmeninio konkurencingumo centro steigėjas ir priklauso Kozminskio universiteto vykdomojo švietimo patariamajai tarybai.

Išsilavinimas
-------------

Kaplanas turi habilitacijos laipsnį Sorbonos universitete ir daktaro laipsnį Kelno universitete ir „HEC Paris". Jis įgijo MPA laipsnį „École Nationale d’Administration", MBA laipsnį „ThePower Business School", magistro laipsnį ESCP ir bakalauro laipsnį Miuncheno „Ludwig-Maximilians-University".

Publikacijos
------------

* Kaplan Andreas (October 2015) European business and management. Sage Publications Ltd. London. ISBN 9781473925144
* Kaplan, Andreas (2021). Higher Education at the Crossroads of Disruption: The University of the 21st Century, Great Debates in Higher Education. United Kingdom: Emerald Publishing. ISBN 9781800715042.
* Kaplan, Andreas (2022). Artificial Intelligence, Business and Civilization: Our Fate Made in Machines. United Kingdom: Routledge. ISBN 9781032155319.
* Kaplan, Andreas (2022). Digital Transformation and Disruption of Higher Education. United Kingdom: Cambridge University Press. ISBN 9781108838900.

Šaltiniai
---------

1. ↑  California Management Review Insights
2. ↑  Andreas Kaplan new President of Kühne Logistics University
3. ↑  Ioannidis, John P. A.; Baas, Jeroen; Klavans, Richard; Boyack, Kevin W. (2019). „A standardized metrics author database annotated for scientific field". PLOS Biology. 17 (8): e3000384
4. ↑  Google Scholar
5. ↑  Professionals Need to Keep Their Skills Fresh. Will They Turn to Higher Ed? Harvard Business Publishing
6. ↑  Nomination : Un nouveau directeur pour les campus parisiens d’ESCP BS
**Juozas Barkauskas** (1892 m. lapkričio 27 d. Sasnava – 1944 m.) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas.

Biografija
----------

1913 m. baigė Veiverių mokytojų seminariją, metus mokytojavo. 1914 m. mobilizuotas į Rusijos imperijos kariuomenę, 1917 m. baigė Čugujevo (Charkovo sritis) karo mokyklą.

1919 m. sausio mėn. Lietuvos kariuomenės savanoris, paskirtas 2-ojo pėstininkų pulko karininku. 1919 m. birželio mėn. perkeltas į Marijampolės batalioną, ryšių, nuo 1919 m. rugsėjo mėn. mokomosios komandos viršininkas. 1919 m. vasario mėn. – 1920 m. gruodžio mėn. dalyvavo kovose su Raudonąja armija, bermontininkais ir Lenkijos kariuomenės daliniais.

1921–1927 m. 6-ojo pėstininkų pulko, 3-ojo pėstininkų pulko ir 1-ojo pėstininkų pulkų bataliono vadas. 1927 m. perkeltas į kariuomenės intendantūrą, 1930–1932 m. kariuomenės intendantūros administracinės dalies viršininkas. 1931 m. pulkininkas. 1932 m. paleistas į atsargą.

1944 m. Vietinės rinktinės komendantas Vilkaviškyje. 1944 m. pasitraukė į Vakarus ir dingo be žinios.

Įvertinimas
-----------

* 1919 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1920 m. Vyčio kryžiaus 4 laipsnio ordinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vytautas Zabielskas. *Juozas Barkauskas (1892)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 655 psl.
*Kontakt-5* reaktyvieji šarvai ant Indijos armijos T-90. Plokštės sudėtos poromis, trikampio kontūrais
T-90 bokštas su *Kontakt-5* dėžutėmis.
Indijos armijos T-90 su *Kontakt-5* šarvais.
**Kontakt-5** (rus. *Контакт-5*) - TSRS konstrukcijos antros kartos (kai kuriuose šaltiniuose - trečios) reaktyvieji šarvai, skirti apsaugoti nuo subkalibrinių ir kumuliacinių šarvamušių sviedinių, sukurti Rusijos Plieno MTI (*НИИ Стали*).
Tai pirmieji reaktyvieji šarvai, kurie efektyviai įveikia šiuolaikinius APFSDS tipo (šarvamušius stabilizatorinius laikiklinius) šarvamušius sviedinius. 

Pirmą kartą panaudoti 1985 m. T-80U tankuose. *Kontakt-5* sudarytas iš 25×13 cm dėžučių, kuriose sprogstamosios medžiagos (SM) plokštė įterpta tarp dviejų plieno plokščių. Plokštės sudėtos taip, kad sprogus SM plieno plokštės ima greitai judėti į šoną. Kumuliacinio užtaiso čiurkšlė turi pramušti didesnį storį plieno, negu realus plokštės storis, nes į čiurkšlę vis slenka dar nepramušta plokštės dalis. Kinetinis penetratorius, veikiamas slenkančios plokštės, pasukamas įstrižai arba net suskaldomas į gabalus. Pramušamasis smūgis ima veikti didesniame plote, dėl ko pramušamoji geba sumažėja. 
  
Blokelio sprogstamoji medžiaga nedetonuoja peršovus kulkomis iki 12,7 mm kalibro imtinai, pramušus sviedinių skeveldroms, nuo degančio napalmo.

*Kontakt-5* komplektas, sveriantis iki 2 tonų, sustiprina apsaugą nuo kumuliacinių sviedinių 1,9 – 2,0 kartus, o nuo subkalibrinių šarvamušių sviedinių - 1,2 karto (gamintojo duomenys), sumažindami pramušamumą 19%.

*Kontakt-5* veiksmingumas išbandytas Vokietijos Bundesvero ir Jungtinių Valstijų armijos. Vokiečiai išbandė K-5, uždėtą ant senesnių T-72 tankų. Žurnalo „Jane's International Defence Review" korespondentas Pentagone Lelandas Nesas patvirtino, kad „uždėtas ant T-72 tankų *Kontakt-5* juos padarė atsparius JAV tankų *M1 Abrams* 120 mm patrankų APFSDS tipo M829 šovinių skurdinto urano penetratoriams, nors šie buvo tada galingiausi tankų šoviniai." Taip buvo tada, kai penetratorius pataikydavo į reaktyvinių šarvų blokelius, kurie tada dengė 60% frontalinės T-72 projekcijos. 

Buvo sukurti nauji šoviniai (M829A2 ir M829A3), kurių kinetiniai penetratoriai buvo patobulinti, kad įveiktų *Kontakt-5* šarvus. M829A2 šoviniai buvo skirti įveikti būtent *Kontakt-5* šarvams, o M829A3 - įveikti dar tobulesnes *Kontakt-5* ateities versijas. 

Kaip atsakas į M829A3 šovinius Rusijoje sukurti reaktyvieji šarvai *Relikt*, kurie, kaip teigiama, yra dukart efektyvesni už *Kontakt-5*. Jie susprogdinami komanda prieš penetratoriui pasiekiant šarvų blokelį pagal radaro informaciją. Jie gali būti uždėti ant T-72B ir T-90 tankų. *Relikt* buvo bandomi Leningrado karinėje apygardoje. *Relikt* nėra naudojami Rusijos tankuose.

Kontakt-5 šarvai naudojami Rusijos ir Ukrainos kariuomenėse.

Nuorodos
--------

1. ↑  Т-90 основной боевой танк Росии Archyvuota kopija 2012-07-19 iš Wayback Machine projekto.. In.:„Техника и вооружение" 2010 05
2. ↑   Archyvuota kopija 2012-04-04 iš Wayback Machine projekto.
**Abdalas** – medžioklės dievas Kaukazo tautų (cachurų, darginų, lakų, avarų) mitologijoje; laikytas taurų, stirnų, elnių globėju. Lakai šią dievybę vadino *Avdal*, o avarai – *Budualy*.

Cachurai tikėjo, kad Abdalas rūpinasi laukiniais gyvūnais: juos gano, melžia. Šis dievas rūpinasi ir tuo, kad nebūtų nušauta pernelyg daug gyvūnų; medžiotojo, kuris pažeidžia apribojimus, laukianti griežta bausmė. Be to, tikėta, kad Abdalas gali pasirodyti kaip baltas žvėris arba baltas žmogus – tai esąs ženklas, kad medžiotoją ištiksianti nesėkmė.

Tarp lakų buvo paplitęs tikėjimas, kad Abdalas galįs pagaliu nukreipti medžiotojo į žvėrį paleistas strėles ar kulkas: taip nutinka tuomet, kai Abdalui prieš medžioklę nepasimeldžiama. Medžioklei pasisekus, Abdalui būdavo aukojama sumedžioto žvėries širdis ir kepenys. Žvėries kaulai nebūdavo išmetami ar sudeginami, nes tikėta, kad Abdalas iš jų atgaivinąs gyvūną.

Taip pat būta tikėjimo, kad Abdalas paimąs iš įsčių negimusį kūdikį, kad padarytų jį taurų piemeniu.

Šios dievybės vardas bandomas kildinti iš gruzinų medžioklės deivės Dali; Abdalui galėjo būti priskirtos šios deivės funkcijos (Dali kultas veikiausiai buvo paplitęs Dagestano kalnuose).

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5 6  Мифы народов мира. *Абдал* , Х. М. Халилов – 2-е изд. 1992. Москва: Советская Энциклопедия.
2. 1 2 3 4 5  Мифологический словарь/Гл.ред. Е.М. Мелетинский - М.:'Советская энциклопедия', 1990 г.- 672 с.
| **Tabaris** |
| --- |
|  |
| Kaligrafinis Tabario vardo užrašas |
| Gimė | apie 839 m.Amolis |
| Mirė | 923 m.Bagdadas |
| Religija | islamas |
|  |
| Veikla | istorikas, teisininkas, religijotyrininkas |

**Tabaris** (arab. أبو جعفر محمد بن جرير بن يزيد الطبري‎ = *Abū Jaʿfar Muḥammad ibn Jarīr al-Ṭabarī*, apie 839 – 923 m.) – IX a. pb. ir X a. pr. persų istorikas, islamo žinovas.

Biografija
----------

Abu Džafaras Muhamedas ibn Džariras al Tabaris gimė apie 839 m. Amolyje, Tabaristane. Jis išgarsėjo veikalais „Korano komentarai" (*Jāmeʿ al-bayān ʿan taʾwil āy al-Qorʾān*, trumpiau *al-Tafsir*) ir „Pranašų ir karalių istorija" (*Taʾriḵ al-rosul wa’l-moluk*). Jis laikomas istorijos ir Korano studijų pagrindėju tarp musulmonų. Apie jo kilmę nėra žinoma nieko aiškaus, tik tiek, kad jo tėvai buvo sąlyginai pasiturintys ir galėjo jį remti besimokant ir kelionėse. Pasakojama, kad jis iš jaunystės pasižymėjo intelektu, mokėsi Rėjuje ir po to keliavo mokytis į geriausius mokslo centrus Irake, Sirijoje ir Egipte. Pasakojama, kad jis siekė mokytis pas Achmadą ibn Hanbalą, bet jam atvykus į Bagdadą Ibn Hanbalas kaip tik buvo miręs. Įgijęs finansinį nepriklausomumą Tabaris apie 871−872 m. apsigyveno Bagdade, kur mokė iki savo mirties 923 m. Nėra žinių, kad jis būtų buvęs vedęs ir susilaukęs vaikų. Pasakojama, kad jis skrupulingai prisilaikė dienos rutinos ir saikingumo, vengė samdytis ir dovanų. Sakoma, kad jis vengė būti nuginčytas diskusijoje ir gavęs klausimą, į kurį negalėdavo atsakyti, išvengdavo diskusijos ir grįždavo į namus, kad pasiskaityti, kas apie tai rašoma knygose. Kartu aišku, kad jis turėjo ryšių aukščiausiuose (pagal turtą ir kilmę) bagdadiečių sluoksniuose.

Nepaisant ypač teigiamų atsiliepimų šaltiniuose Tabaris neabejotinai turėjo oponentų Bagdade, ypač iš hanbalitų tarpo. To meto Abasidų kalifate kriko centrinė valdžia, kilo maištai. Tabaris nepritarė sunitiškam ultraortodoksiškumui, kurį propagavo hanbalitai. Jis įsteigė savo mokyklą (džariritų), kuri, nors ir ilgai neišsilaikė po jo mirties, tačiau padarė didelę įtaką konsoliduojant IX a. sunitinę pasaulėžiūrą. Tabario vienas iš reikšmingiausių nuopelnų buvo ankstesnių islamo žinovų, kurių darbų praktiškai neišliko, minčių apibendrinimas. Pasakojama, kad jis buvo labai produktyvus rašytojas. Jis gerai žinojo islamo jurisprudenciją, hadisus, domėjosi kitais dalykais. Jo „Pranašų ir karalių istorija", kurioje aprašomi įvykiai ir asmenybės nuo Pasaulio sukūrimo iki 915 m. buvo tokia populiari, kad apie 963 m. Samanidų princas Mansūras ibn Nūchas išvertė ją į persų kalbą. Dažnai rašydamas apie įvykius Tabaris cituodavo skirtingus liudijimus nepateikdamas savo komentarų ir nesigilindamas į įvykių priežastis dėl to, kad manė, kad bet kokie išaiškinimai jau nebėra istorijos dalis, kurią žino tik Dievas. Jo istorijoje atsiskleidžia irakiečių požiūrio pusė ir jis beveik neužsiminė apie įvykius musulmonų Egipte, Šiaurės Afrikoje ir Iberijoje.

Šaltiniai
---------

* Enciklopedija Britannica
* Enciklopedija Iranica
*Šis straipsnis apie Rusijos miestą, kuris vadinamas Nesterovu. Apie Ukrainos miestą Nesterovą (1951–1992 m.) skaitykite straipsnyje Žovkva.*

| Stalupėnairus. *Нестеров*vok. *Stallupönen* |
| --- |
|        |
| *Miesto centras* |
|  |
| 

StalupėnaiStalupėnai

54°38′00″ š. pl. 22°34′00″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63333°š. pl. 22.56667°r. ilg.﻿ / 54.63333; 22.56667﻿ (Stalupėnai)Koordinatės: 54°38′00″ š. pl. 22°34′00″ r. ilg.﻿ / ﻿54.63333°š. pl. 22.56667°r. ilg.﻿ / 54.63333; 22.56667﻿ (Stalupėnai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Nesterovo rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1539 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 3 937  |
| **Plotas** | 8 km² |
| **Tankumas** (2021) | 492 žm./km² |
| **Altitudė** | 65 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Stalupėnai |

**Stalupėnai** (arba ***Nesterovas***, rus. *Нестеров*; vok. *Stallupönen*, nuo 1938 m. birželio 2 d. *Ebenrode*) – miestas Rusijoje, Kaliningrado srities pietryčių dalyje, prie sienos su Lietuvos Respublika, 140 km nuo Kaliningrado. Nesterovo rajono centras. Yra Stalupėnų geležinkelio stotis.

Istorija
--------

Stalupėnai 1906 m.
Sena prūsų gyvenvietė. 1539 m. gavo turgaus teisę, 1585 m. pastatyta medinė bažnyčia. XIX a. Stalupėnai buvo miestas, veikė Stalupėnų apskritis, čia nutiestas Prūsijos Ostbanas. 1938 m. nacių valdžia baltišką suvokietintą vietovardį *Stallupönen* pakeitė į vok. *Ebenrode*. Po II pasaulinio karo kraštą okupavę sovietai 1946 m. miestą pervadino TSRS pulkininko S. Nesterovo (1906–1944), žuvusio apylinkėse, garbei.

Lietuviai
---------

1740–1743 m. čia kantoriumi dirbo Kristijonas Donelaitis. Stalupėnuose įvyko pirmoji Jurgio Zauerveino pažintis su vietos lietuvninkais. Nuo 1889 m. čia kunigavo kraštotyrininkas ir kalbininkas Frydrichas Karolis Mažeika. Iš Stalupėnų kilęs lietuvių kilmės vokiečių literatūros tyrinėtojas ir filosofas Klausas Tevelaitis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Stołupiany*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. XI (Sochaczew — Szlubowska Wola). Warszawa, 1890, 368 psl. **(**lenk.**)**
Carlos Sainz Vázquez de Castro|  
Carlos Sainz, Jr. 2021 m. |
| Gimė | Carlos Sainz Vázquez de Castro1994 m. rugsėjo 1 d. (29 metai)Madridas, Ispanija |
| Karjera Formulėje 1 |
| Tautybė | Ispanija Ispanas |
| Komanda | Ferrari |
| Automobilio numeris | 55 |
| Dalyvauta GP | 153 (152 startai) |
| Čempionas | 0 |
| Pergalių | 2 |
| Podiumai | 12 |
| Taškai | 680.5 |
| Pole pozicijos | 1 |
| Greičiausių ratų | 3 |
| Pirmas GP | 2015 m. Australijos Grand Prix |
| Paskutinis GP | 2022 m. Prancūzijos Grand Prix |

**Karlosas Sainsas Vaskesas de Kastras** (*Carlos Sainz Vázquez de Castro*, taip pat žinomas kaip **Karlosas Sainsas jaunesnysis**, g. 1994 m. rugsėjo 1 d.) – lenktynininkas iš Ispanijos, Pasaulio ralio ir Dakaro ralio čempiono Karloso Sainso sūnus.

Nuo 2011 m. ispanas lenktyniavo Jungtinės Karalystės ir Europos Formulės 3 čempionatuose. Tais pačiais metais jis tapo Šiaurės Europos Formulės Renault taurės nugalėtoju, o 2014 m. tapo World Series by Renault čempionu.

2014 m. lapkričio 28 d. Toro Rosso ekipa pranešė, kad Karlosas Sainsas jaunesnysis nuo 2015 m. sezono taps jų ekipos lenktynininku.

Nuo 2021 m. atstovauja Ferrari ekipai.

2022 m. liepos 3 d. Didžiosios Britanijos GP ispanas pelnė savo pirmąją pergalę Formulėje 1.

2023 m. rugsėjo 17 d. Singapūro GP ispanas pelnė savo antrąją karjeros pergalę Formulėje 1 ir antrąją kaip Scuderia Ferrari pilotas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  SAINZ TO RACE FOR TORO ROSSO
2. ↑  „Carlos Sainz confirmed as Charles Leclerc's Ferrari team mate for 2021, replacing Sebastian Vettel". *formula1.com*. 14 May 2020. Nuoroda tikrinta 14 May 2020.
3. ↑  Race Result

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
Seklumos prie Nyderlandų krantų
Salelę ir žemyną jungianti sekluma (nerija) Tailande
**Sekluma** – vieta vandens telkinyje (vandenyne, jūroje, upėje, ežere), kur santykinai yra gana seklu.

Seklumomis įvardinamos įvairaus gylio, kilmės ir apimties vietos. Vandenynuose seklumomis vadinamos žemyninės Žemės plutos struktūros, juosiamos vandenyninės plutos (pvz. Seišelių sekluma), nugrimzdę koraliniai atolai (pvz. Robi ir Vaitupu sekluma Tuvalu salose), priekrančių teritorijos, kuriose yra jūrų srovių išskalautų smulkių uolienų (pvz. Rasytės, Klaipėdos, Slupsko seklumos Baltijos jūroje), ar vietos prie didelių upių žiočių, kur suklostoma daug nešmenų (barai). Dideli tokių seklių vietų plotai vandenyne dar vadinami bankomis. Kitos seklios jūrų vietos yra koraliniai rifai, povandeninės nerijos.

Seklios ežerų pakrantės vadinamos atabradais, jūrų ir vandenyno – šelfu. Upių vagos seklumos, kur į paviršių išeina akmenys yra rėvos.

Laivyboje seklumomis vadinamos bet kokios vietos, mažesnės už laivo grimzlę (ar nedaug ją teviršijančios), kur laivas gali užplaukęs nebepajudėti iš vietos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Olegas Pustelnikovas. *Sekluma*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXI (Sam–Skl). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2012
**Vyriausiasis Lietuvos išlaisvinimo komitetas** (sutr. **VLIK**) – lietuvių organizacija, įkurta politinių partijų ir rezistencinių organizacijų atstovų steigiamajame susirinkime 1943 m. lapkričio 25 d. Kaune. Organizacijos vadovu išrinktas Steponas Kairys.

Dauguma komiteto narių – tautininkų, krikščionių demokratų, liaudininkų, socialdemokratų, kitų partijų atstovai. VLIK’o vadovai ir eiliniai nariai tikėjosi, kad, karui baigiantis, tarp TSRS ir Vakarų sąjungininkų kils konfliktas dėl Europos ateities ir Lietuvai pavyks atgauti laisvę.

1944 m. vasario 16 d. VLIK'as išplatino atsišaukimą su deklaracija, kurioje skelbiama: 

> „Išlaisvinta Lietuva turi būti demokratinė respublika. Kol bus sušauktas demokratiniu būdu išrinktas Lietuvos seimas, išlaisvintoji Lietuva bus valdoma pagal Laikinosios Valstybės Konstitucijos nuostatus. Laikinosios Valstybės Konstitucijos nuostatus priima VLIK'as pagal 1922 m. Lietuvos Konstitucijos principus". 
> 
> 

1944 m. gegužės – birželio mėnesiais gestapas suėmė dalį VLIK'o žmonių.

Prieš Potsdamo konferenciją, 1945 m. liepos 10 d. VLIK’as pasiuntė memorandumą JAV prezidentui ir Didžiosios Britanijos ministrui pirmininkui. Jame buvo prašoma nepripažinti prievartinio Lietuvos įjungimo į TSRS ir pareikalauti, kad TSRS išvestų savo kariuomenę iš Lietuvos, ir lietuvių tauta galėtų atkurti Nepriklausomą valstybę.

VLIK'as 1944 m. veikė Berlyne, nuo 1945 m. kovo – Viurcburge, po to – Roitlingene, nuo 1955 m. – Niujorke, XX a. devintajame dešimtmetyje persikėlė į Vašingtoną.

VLIK'as siekė Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo, bendradarbiavo su JAV, Jungtinės Karalystės, Šventojo Sosto valdžia. 1949 m. birželio 14 d. VLIK'as paskelbė Lietuvių Chartą (Chartiją) - pasaulio lietuvių ideologijos dokumentą. Jo pagrindu formavosi Vakarų kraštuose , pirmiausia JAV lietuvių bendruomenės , kurioms susivienijus 1958 m. įsikūrė Pasaulio lietuvių bendruomenė. VLIK'as, atstovaudamas lietuvių politines sroves, išliko Lietuvos laisvinimo centru Vakaruose.

VLIK’as prisiėmė sunkią pareigą vadovauti tautos laisvės kovai ir ją vykdė pusę amžiaus – iki 1990 m. kovo 11 d. Per tą laiką Lietuvos teisė į laisvę buvo primenama kiekviena proga, kada tik pasaulio galingieji susirinkdavo spręsti įvairias problemas. Savo misiją VLIK'as baigė 1992 m. gegužės 29 d. surengęs seimo suvažiavimą Vilniuje.

VLIK'o pirmininkai
------------------

* 1943 m. lapkričio 25 d. - 1945 m. birželio 15 d. Steponas Kairys
* 1945 m. birželio 15 d. - 1955 m. lapkričio 27 d. Mykolas Krupavičius
* 1955 m. lapkričio 27 d. - 1957 m. birželio 1 d. Jonas Matulionis
* 1957 m. birželio 1 d. - 1964 m. vasario 27 d. Antanas Trimakas
* 1964 m. vasario 27 d. - 1964 m. spalio 3 d. Juozas Audėnas
* 1964 m. spalio 3 d. - 1964 m. lapkričio 29 d. Kipras Bielinis
* 1964 m. lapkričio 29 d. - 1966 m. gruodžio 6 d. Vaclovas Sidzikauskas
* 1966 m. gruodžio 12 d. - 1979 m. kovo 10 d. Juozas Kęstutis Valiūnas
* 1979 m. kovo 11 d. - 1992 m. gegužės 30 d. Kazys Bobelis

Nuorodos
--------

* K. Mockus Vyriausiasis Lietuvos išlaisvinimo komitetas
* Ramūnas Labanauskas. VLIK’as 1943-1945 metais: nacių ir sovietų pinklėse.

1. ↑  Lietuvių Chartija
Citrinos rugšties kristalas
**Citrinos rūkštis** – silpna organinė rūgštis, kurios cheminė formulė yra C₆H₈O₇.

Citrinų rūgštis – tai rūgštaus skonio balta biri kristalinė medžiaga (monohidratas).

Yra kiekvieno gyvo organizmo sudėtyje, kaip dalinis visų kūno ląstelių medžiagų apykaitos raktas. Didelės koncentracijos randamos cirtusiniuose vaisiuose, kivyje, braškėse ir kituose vaisiuose. 

Citrinų rūgštis padidina daugelio antioksidatorių aktyvumą, tačiau pati nėra antioksidatorius. 

Citrinos rūgštis naudojama kaip konservantas (E330). Naudojama ir kaip rūgštingumą reguliuojanti medžiaga, o taip pat kaip aromato stipriklis. Ji padidina gelio stiprumą marmeladuose ir sumažina vaisių bei daržovių fermentinį minkštimo patamsėjimą. Ji naudojama tiek maistui gaminti, tiek odos priežiūros produktuose (kosmetika). Jos antioksidacinis poveikis padeda maksimaliai sumažinti žalingą saulės ir aplinkos poveikį. Gerai balina ir drėkina odą.

Gamyba
------

Pramoniniu būdu gaminamas fermentuojant cukraus gamybos atlieką melasą *Aspergillus niger* pelėsiais.

Charakteristikos
----------------

**Formulė:** C6H8O7  

**Molinė masė:**192,124 g/mol  

**Lydymosi temperatūra:** 153 °C  

**Tankis:** 1,66 g/cm3

Šaltiniai
---------

1. ↑  Citrinos rūgštis
| Nikšičius*Nikšić, Никшић* |
| --- |
|        |
|  |
|  |
| 

NikšičiusNikšičius

42°46′48″ š. pl. 18°56′24″ r. ilg.﻿ / ﻿42.78000°š. pl. 18.94000°r. ilg.﻿ / 42.78000; 18.94000﻿ (Nikšičius)Koordinatės: 42°46′48″ š. pl. 18°56′24″ r. ilg.﻿ / ﻿42.78000°š. pl. 18.94000°r. ilg.﻿ / 42.78000; 18.94000﻿ (Nikšičius) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Juodkalnijos vėliava Juodkalnija |
| **Savivaldybė** | Nikšičiaus opština |
|  |
| **Įkūrimo data** | IV a. |
| **meras** | Nebojša Radojičić |
|  |
| **Gyventojų** (2003) | 58 212  |
| **Altitudė** | 649 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 81400 |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Nikšičius |
|  |
| **Kirčiavimas** | Nìkšičius |

**Nikšičius** (juodkal. *Nikšić, Никшић*) – Juodkalnijos miestas (58 212 gyv. 2003 metais), Nikšičiaus opštinos (75 282 gyv.) centras. Nikšičius yra antras pagal dydį Juodkalnijos miestas, svarbus pramonės, kultūrinis ir švietimo centras.

Miestas yra Nikšičiaus lygumoje, ties Trebjesos kalno papėde.

Gyventojai
----------

Nikšičiaus gyventojų skaičiaus kitimas:

* 1981 m. – 50 399 gyv.
* 1991 m. – 56 141 gyv.
* 2003 m. – 58 212 gyv.

Kultūra
-------

Nikšičiaus miestas buvo įkurtas IV a. gotų. Pirmasis jo pavadinimas buvo *Anagastum* (pagal gotišką asmenvardį), kuris vėliau virto *Onogošt*. Senojo miesto likučiai šiandien yra kultūrinis ir istorinis paminklas.
  
1463-1878 m. buvo Osmanų imperijos dalis, tuo metu vadinosi *Nişik*. Vėliau buvo Juodkalnijos karalystės dalis.

Nikšičiaus teritorijoje yra daug Ilyrijos ir senovės Romos laikų paminklų. Daug dokumentų ir daiktų apie miesto praeitį eksponuojama vietiniame muziejuje.

Švietimas
---------

Nikšičiuje yra:

* 11 vaikų darželių
* 25 pradinės mokyklos (viena iš jų – pradinė muzikos mokykla)
* 4 vidurinės mokyklos (viena gimnazija, trys profesinio rengimo)
* Juodkalnijos universiteto Filosofijos fakultetas

Filosofijos fakultetas
----------------------

Mieste esantis Juodkalnijos universiteto Filosofijos fakulteto pradžia buvo 1947 m. Cetinėje įkurta Lavinimo mokykla, ruošusi pradinių mokyklų mokytojus. 1963 m. mokykla buvo perkelta į Nikšičių ir imta vadinto Pedagogikos akademija. 1974 m. ši aukštoji mokykla buvo prijungta prie Juodkalnijos universiteto, o 1977 m. buvo pertvarkyta į Pedagogikos fakultetą. 1988 m. fakultetas buvo pervadintas į Filosofijos fakultetą. Dabar šis fakultetas moko visų lygių studentus, įskaitant daktarantūros studijas.

Ekonomika
---------

Nikšičius kaip ir Podgorica yra didžiausias Juodkalnijos pramonės centras. Mieste yra plieno metalurgijos gamykla *Nikšićka Željezara*, boksitų kasykla, Trebjesos alaus darykla *Nikšićka Pivara* ir daug kitų.

Stambioji pramonė atlaikė socialistinės sistemos irimą. Dalis įmonių privatizuota, dalis rengiama privatizacijai.

Sportas
-------

* FK Sutjeska Nikšić – futbolo klubas;
* FK Čelik Nikšić – futbolo klubas;
* Miesto stadionas (Gradski stadion), talpinantis daugiau nei 10 tūkst. žiūrovų.

Išnašos
-------

1. ↑  SOCCERWAY
2. ↑  Globalsportsarchive

Nuorodos
--------

* Miesto svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Carnivora** |
| --- |
| Įvairūs plėšrieji žinduoliaiĮvairūs plėšrieji žinduoliai |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai  *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai  *( Carnivora)* |

 |
| **Šeimos** |
| 1. Mažosios pandos (*Ailuridae*)
2. Šuniniai (*Canidae*)
3. Eupleridae
4. Katiniai (*Felidae*)
5. Mangustiniai (*Herpestidae*)
6. Hieniniai (*Hyaenidae*)
7. Skunkiniai (*Mephitidae*)
8. Kiauniniai (*Mustelidae*)
9. Civetiniai (*Nandiniidae*)
10. Vėpliniai (*Odobenidae*)
11. Ausytieji ruoniai (*Otariidae*)
12. Ruoniniai (*Pinnipedia*)
13. Prionodontidae
14. Meškėniniai (*Procyonidae*)
15. Lokiniai, arba Meškiniai (*Ursidae*)
16. Viveriniai (*Viverridae*)
 |

**Plėšrieji žinduoliai** (*Carnivora*) – žinduolių būrys. Nors lotyniškas būrio pavadinimas reiškia „mėsėdžiai", tačiau dauguma plėšriųjų žinduolių yra visaėdžiai. Išimtį sudaro pandos, kurios yra išskirtinai „žolėdės".

Apibūdinimas
------------

Gyvūnai įvairaus dydžio bei išvaizdos, turintys gerai išvystytus jutimo organus ir tobulą nervų sistemą, užtikrinančią greitus refleksus ir sudėtingą elgseną.

Svoris – nuo 100 g iki 1 tonos. 44 dantys, pritaikyti kramtyti mėsą, gerai išvystytos iltys ir karpantys mėsą gumburiuoti skruostiniai (plėšrieji) dantys. Galingi kramtomieji raumenys padeda tvirtai sukąsti.

Galūnės keturpirštės ar penkiapirštės, su aštriais nagais. Dažniausiai remiasi ne pėda, o tik pirštais. Nagai buki arba aštrūs, gali būti įtraukiami (katinių šeimos atstovų). Raktikaulių nėra arba jie rudimentiniai. Uodegos pamatinėje dalyje arba prie analinės angos yra kvapiosios liaukos. Jaunikliai gimsta nerangūs, akli.

Paplitimas
----------

Sutinkami visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą, į Australiją plėšrieji žinduoliai dingai, manoma, pateko žmogaus pagalba. Nors iki tol Australijoje buvo plėšriųjų gyvūnų, tačiau tai buvo sterbliniai arba ropliai.

Plėšriųjų žinduolių klasifikacija
---------------------------------

Būryje apie 270 rūšių, tai vienas gausiausių žinduolių būrių.

Naujausios klasifikacijos plėšriuosius žinduolius skirsto į du pobūrius:

* *Feliformia* – „panašūs į kates"
* *Caniformia* – „panašūs į šunis"

Ankstesnės klasifikacijos skirstė plėšriuosius žinduolius į du pobūrius:

* *Fissipedia* – priskiriami daugiausia žeme vaikščiojantys plėšrieji žinduoliai
* *Pinnipedia* – ruoniniai

Plėšrieji žinduoliai Lietuvoje
------------------------------

*Pagrindinis straipsnis – Sąrašas:Lietuvos plėšrieji žinduoliai*.
Kartu su išnykusiomis, invazinėmis ir vietinėmis rūšimis, plėšrieji žinduoliai Lietuvoje išskiriami į 6 šeimas ir 18 rūšių.
**Jonas Augustaitis** (1897 m. vasario 5 d. Mažučiai, Vilkaviškio valsčius – 1978 m. gruodžio 18 d. Miunchenas) – lietuvių inžinierius statybininkas, visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Brolis Pranas Augustaitis. 1917 m. baigė Martyno Yčo gimnaziją Voroneže. 1918 m. grįžo į Lietuvą, įsitraukė į valstybės kūrimo darbus. 1925 m. baigė Berlyno aukštąją technikos mokyklą. Dirbo Geležinkelių valdyboje, 1926–1927 m. 1930–1940 m. nuo 1935 m. direktoriaus padėjėjas. 1927–1940 m. su pertraukomis dirbo Susisiekimo, Krašto apsaugos ministerijose. Nuo 1940 m. ir 1941–1942 m. geležinkelių vyr. direktorius. 1940 m. liepos mėn. pasitraukė į Vokietiją. 1941 m. po Birželio sukilimo, grįžo į Lietuvą, dirbo Lietuvos laikinosios vyriausybės Susisiekimo ministerijoje. Persekiotas gestapo. 1944 m. pasitraukė į Vokietiją, gyveno Miunchene.

Priklausė Lietuvos krikščionių demokratų partijai, 1926 m. perėjo į Lietuvių tautininkų sąjungą, 1927 m. išrinktas jos CK nariu, 1928 m. iš jos išstojo. Bendradarbiavo spaudoje, 1927 m. įsteigė ir iki 1928 m. redagavo susisiekimo darbuotojų mėnraštį „Sąsieka". 1931 m. su kitais įkūrė Lietuvos diplomuotų inžinierių ir architektų draugiją, 1931–1936 m. jos valdybos pirmininkas.

Bibliografija
-------------

* Antanas Smetona ir jo veikla, 1966 m.
* Pagyros ir tikrovė, 1970 m.
* V. Vardys ir Šova apie Raštikio atsiminimus, 1975 m.
* Dviejų pasaulėžiūrų varžybos, atsiminimų knyga, 1977 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mirė inž. Jonas Augustaitis, Naujienos, 1978 m. gruodžio 30 d. p. 1
2. ↑  Kazimieras Tamašauskas. *Jonas Augustaitis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 206 psl.
Koordinatės: 55°56′41″š. pl. 23°01′25″r. ilg.﻿ / ﻿55.9448105°š. pl. 23.0236548°r. ilg.﻿ / 55.9448105; 23.0236548

|  Smilgių šv. Jono Krikštytojo sentikių cerkvė |
| --- |
|  |
| **Rusiškas pavadinimas** | Церковь Усекновения главы Иоанна Предотечи |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Smilgiai (Kužiai) |
| **Adresas** | Vieversių g. 6 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1909 m. |

**Smilgių Šv. Jono Krikštytojo cerkvė** stovi Smilgiuose (Šiaulių rajonas). 2007 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą.

Istorija
--------

1909 m. pastatyti Smilgių šv. Jono Krikštytojo sentikių maldos namai (cerkvė). Tai nesudėtingos architektūros, geltonos spalvos gyvenamojo namo tipo medinis pastatas su nedideliu bokšteliu-varpine. Dėl vertingų senovinių ikonų ne kartą apvogti.
2009 m. švenčiant Smilgių kaimo 100-metį maldos namai restauruoti ir perdažyti.
Pirmasis maldos namų popas – Michailas Dorondovas (rus. *Михайл Дорондов*).

Kapinės
-------

*Pagrindinis straipsnis – Smilgių sentikių kapinės*.
1913 m. įsteigtos Smilgių sentikių parapijos kapinės.

Nuotraukos
----------

* Sentikių kapinaitės 2007 m.Sentikių kapinaitės 2007 m.
* Maldos namai iš šono (2009 m.)Maldos namai iš šono (2009 m.)
* Mmaldos namai iš galo (2009 m.)Mmaldos namai iš galo (2009 m.)
* Kelias link sentikių kapinaičių (2009 m.)Kelias link sentikių kapinaičių (2009 m.)
* Smilgių gyventojai ir svečiai mini jubiliejų (2009 m.)Smilgių gyventojai ir svečiai mini jubiliejų (2009 m.)
* 2015 m. kovo mėn.2015 m. kovo mėn.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Šiaulių Dievo Motinos Dangun ėmimo cerkvė

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Smilgių Šv. Jono Krikštytojo sentikių cerkvė". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
**Vladas Grudzinskas** (1895 m. lapkričio 29 d. Marijampolė – 1967 m. balandžio 8 d. Beverly Shores, Indianos valstija) – Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas.

Biografija
----------

Per Pirmąjį pasaulinį karą mobilizuotas į Rusijos kariuomenę, dalyvavo kovojant su Vokietijos kariuomenės daliniais Rumunijos fronte. 1917 m. kariuomenės valdininkas. 1918 m. vasario mėn. lietuvių karininkų išrinktas į 6-osios armijos karinį komitetą.

Grįžęs į Lietuvą 1918 m. savanoriu stojo į Lietuvos kariuomenę, dirbo Krašto apsaugos ministerijos Tiekimo skyriuje. Nuo 1919 m. spalio mėn. kariuomenės intendanto padėjėjas, 1920 m. liepos mėn. – 1926 m. sausio mėn. intendantas (išskyrus laikotarpį nuo 1921 m. gruodžio mėn. iki 1922 m. vasario mėn.). 1924 m. baigė Čekoslovakijos karo intendantų akademiją. 1926 m. pulkininkas leitenantas. 1926 m. sausio mėn. – 1928 m. liepos mėn. kariuomenės tiekimų viršininkas.

Išėjęs į atsargą, 1928–1939 m. kovo mėn. Klaipėdos „Maisto" bendrovės, 1939–1940 m. bendrovės „Lietuvos Baltijos Loydas" Kaune direktorius. Per Birželio sukilimą paskirtas Laikinosios vyriausybės pramonės ir susisiekimo viceministru. 1941 m. liepos mėn. atleistas, vokiečių suimtas. Vėliau bendrovės „Pienocentras" buhalteris. 1944 m. vasario mėn. Vietinės rinktinės štabo 4-ojo skyriaus viršininkas. 1944 m. gegužės mėn. vokiečių suimtas, kalintas Salaspilio koncentracijos stovykloje, Rygos kalėjime, Štuthofo koncentracijos stovykloje. Raudonajai armijai užėmus Štuthofą mobilizuotas į Raudonosios armijos dalinį eiliniu pagalbiniams darbams. Nuo 1945 m. spalio mėn. Marijampolės vartotojų kooperatyvo buhalteris. 1965 m. išvyko į JAV.

Įvertinimas
-----------

* 1920 m. 2 rūšies Vyčio kryžiaus 1 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas
* 1935 m. Gedimino 3 laipsnio ordinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vytautas Zabielskas. *Vladas Grudzinskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 206 psl.
|  |
| --- |
| Kostas Bigalis  gr. Κώστας Μπίγαλης |
| Gimė | 1953 m. kovo 15 d. (70 metų)Atėnai, Graikijos vėliava Graikija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkas, kompozitorius |
| Aktyvumo metai | 1972-dabar |

**Kostas Bigalis** (gr. Κώστας Μπίγαλης, g. 1953 m. kovo 15 d. Atėnuose) – Graikijos dainininkas ir kompozitorius.

Biografija
----------

Karjerą pradėjo 1972 metais po pergalės mėgėjų dainininkų konkurse. 1981 m. sukūrė muziką filmui „Next One". 1984 metais su Mariana Efstratiou įkūrė muzikos duetą „Big Alice". Žymiausia daina - „I Miss You", pasiekusi pirmąją vietą Graikijos topuose. Nuo 1989 m. daugiau dėmesio skyrė savo solinei karjerai. 1994 metais su savo parašyta daina „To Trehandiri" atstovavo Graikijai „Eurovizijos" dainų konkurse, kur užėmė 14-ą vietą. Po dvejų metų jis parašė dainą „Emis Forame To Himona Anixiatika" atlikėjai M. Efstratiou, kuri „Eurovizijoje" liko taip pat 14-oje vietoje.

2002 metais Graikijos nacionaliniame finale su atlikėja Mirella Fragkopoulou ir daina „Let me be the one" užėmė 4-ą vietą.

Diskografija
------------

* 1983: *Big Alice* (kaip dueto *Big Alice* narys)
* 1989: *Me ton Ilio stous Ichthis*
* 1992: *Tou Egeou ta Blues*
* 1993: *Mikri mou Melissa*
* 1994: *Mousiko Taxidi* gold
* 1996: *Ilie mou, File mou*
* 1997: *O Erotas sou Thalassa*
* 1998: *Mythos*
* 2000: *Pathos*
* 2002: *Mia Stigmi sto Chrono*
* 2005: *Galazio*
* 2011: *Zise*

Nuorodos
--------

* Daina „To Trehandiri"

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Katy Garbi  *„Ellada, Hora Tou Fotos"*** |  **Graikijos atstovas Eurovizijoje**1994 | Po to:**Elina Konstantopoulou  *„Pia Prosefhi"*** |