recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| ***Kablys*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | To agistri |
| Kilmės šalis |  Graikija |
| Režisierius | Erricos Andreou |
| Scenaristas (-ai) | Klearhos Konitsiotis |
| Vaidina | Barbara Bouchet |
| Metai | 1976 |
| Žanras | kriminalinis |
| Trukmė | 92 min. |
| Kalba | graikų |
| **IMDb įrašas** |

**Kablys** (gr.  To agristi) – 1976 m. Graikijoje sukurtas kriminalinis veiksmo filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Barbara Bouchet – Iro Mara
* Gunther Stoll – Kostas Maras
* Robert Behling – Nikas
* Sofi Roubou – Nelė
* Giorgios Kyritsis – inspektorius
* Dinos Karidis – leitenantas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Iro – jauna ir graži magnato bei aistringo buriuotojo Kosto Maro žmona. Nepaisant to, kad yra viskuo aprūpinta, ji turi meilužį Niką, su kuriuo nusprendžia atsikratyti vyru. Tam pasirenkamas laikas – regata, kurioje Kostas nuolat dalyvauja su savo jachta „Aivenhu". Kartu į plaukiojimą išsiruošia ne tik Iro ir Nikas, bet ir šio draugė Nelė. Kadangi viskas turi atrodyti kaip nelaimingas atsitikimas, suokalbininkai laukia tinkamos progos, kol galiausiai Nikas ima dvejoti. Naktį kyla audra ir sumaištyje Iro išstumia vyrą už borto, tačiau netrukus supranta tamsoje suklydusi ir nužudžiusi Niką...
| **Vanda** |
| --- |
| Trispalvė vanda (*Vanda tricolor*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Smidriečiai  *( Asparagales)* |
| Šeima: | Gegužraibiniai  *( Orchidaceae)* |
| Gentis: | Vanda  *( Vanda)* |

 |

**Vanda** (*Vanda*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiausia epifitiniai augalai, nors yra augančių ant žemės ar medžių. Pavadinimas iš sanksrito kalbos žodžio „vanda", reiškiančio vienos augalo rūšies pavadinimą – dabar languotoji vanda. Lapai įvairūs, priklausomai nuo aplinkos, kurioje auga. Kai kurių lapai platūs, kiaušiniški, cilindriški ar mėsingi ir prisitaikę prie sausros periodų. Stiebas gana įvairius, nuo mažų augalų iki užaugančių keletą metrų.

Daugumą žydi geltonais žiedais su rudomis dėmėmis, bet yra ir baltų, žalių, raudonų ir kitokių atspalvių. Lūpa su mažu pentinu. 

Augalai paplitę Indijoje, Himalajuose, pietryčių Azijoje, Indonezijoje, Filipinuose, Naujojoje Gvinėjoje, pietų Kinijoje ir šiaurės Australijoje.

Rūšys
-----

* Mėlynoji vanda (*Vanda coerulea*)
* Languotoji vanda (*Vanda tesselata*)
* Trispalvė vanda (*Vanda tricolor*)

ir kt.

Nuorodos
--------

*Vanda bensonii*

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vanda (augalas)** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Saulė Kilaitė** |
| --- |
| Gimė | 1977 m. vasario 24 d. (46 metai)Kaunas, Lietuvos TSR |
|  |
| Veikla | smuikininkė |

**Saulė Kilaitė** (g. 1977 m. vasario 24 d. Kaune) – Lietuvos ir Italijos smuikininkė.

Biografija
----------

Gimė 1977 m. vasario 24 d. Kaune. 1995 m. baigė J.Naujalio muzikos gimnaziją, dėstytojo K. Ivaškevičiaus klasėje. Tais pačiais metais įstojo į Brešos miesto muzikos konservatoriją Italijoje, kurioje 1999 m. įgijo smuiko specialybės diplomą.

2000 m. savo muzikinės karjeros pradžioje atlikėja persikėlė gyventi į Milaną, kur bendradarbiavo su pagrindiniais šio miesto simfoniniais, kameriniais orkestrais (*Orchestra Sinfonica G. Verdi*, *Orchestra da Camera Milano Classica* ir kt.) bei kamerinės muzikos atlikėjų ansambliais. Dalyvavo įvairiuose smuiko meistriškumo kursuose bei seminaruose, kurių metu įsisavino ne tik klasikinės muzikos, bet ir kitų muzikinių žanrų stilius bei interpretacijas (jazz, gipsy, folk).

2001 m. smuikininkė pradėjo dirbti su prodiuseriu, kompozitoriumi Charly Cartisano ir kartu su juo įkūrė styginių kvartetą „Picasso Strings Project". Šiame ambicingame projekte persipynė įvairios meno išraiškos: muzika, dailė, teatras bei meninis vaizdas.

Nuo 2002 m. „Picasso Strings" bei jų lyderė Saulė Kilaitė tapo vis žinomesnis ir vertinamas kvartetas pop-klasikos srityje. Artistės buvo dažnai kviečiamos dirbti įrašų studijose bei dalyvauti gyvo garso koncertuose kaip solistės arba akompuonuoti žymiems Italijos bei vakarų Europos pop muzikos atlikėjams (Laura Pausini, Lee Ryan, Toto Cutugno, Matia Bazar ir kt.).

2005 m. sukūrė naują, savito stiliaus muzikinį spektaklį „Violin Performance". Šis solinis projektas praplėtė smuikininkės kūrybines galimybes bei darbo horizontus: ji sulaukė kvietimų bendradarbiauti įrašant Italijos režisierių filmų garso takelius, dirbti su italų muzikos atlikėjais, aranžuojant ir įgrojant styginių instrumentų partijas jų atliekamuose kūriniuose. S.Kilaitė dažnai bendradarbiauja su šiuolaikiniais menininkais meno kūrinių, rašytojų ir teatro kūrėjų darbų pristatymuose.

Smuikininkė jau atliko virš šimto penkiasdešimt „Violin Performance" koncerto pristatymų įvairiuose Italijos bei vakarų Europos miestuose. Atlikėja išsiskiria meninių interesų įvairiapusiškumu, nuolatine ir nekasdieniška muzikinės išraiškos paieška bei interpretacija.

Diskografija
------------

* 2005 – *Picasso*
* 2008 – *Andando, Vivendo*
* 2012 – *Andando, Vivendo 2*

Nuorodos
--------

* Asmeninis tinklalapis

Šaltiniai
---------

1. ↑  Apsinuoginti nepabūgusi smuikininkė Saulė Kilaitė pateikė Gotye hito „Somebody I Used To Know" interpretaciją
|  |
| --- |
| Anita Spanner |
|  
Anita 1984 m. Eurovizijoje |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Anita Spanner |
| Gimė | 1960 m. gruodžio 22 d. (62 metai)  Štirija, Austrijos vėliava Austrija |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė |
| Susijusi veikla | Hit4You |
| Svetainė | hit4you.cc |

**Anita Spanner** (g. 1960 m. gruodžio 22 d. Štirija) – Austrijos dainininkė.

1984 m. atlikėja su daina „Einfach weg" (liet. *Tiesiog išeik*) atstovavo Austrijai Eurovizijos konkurse, vykusiame Liuksemburge. Nors nacionalinėje atrankoje dainai nebuvo lygių ir pergalė pelnyta užtikrintai, tačiau tarptautiniame konkurse daina liko nepastebėta. Gavusi tik 5 taškus, Austrijos atstovė liko paskutinėje 19 vietoje.

Vėliau Anita išleido dar kelias dainas, tačiau jos nesusilaukė tokios sėkmės Austrijoje kaip 1984 m. eurovizinis kūrinys. 1991 m. atlikėja dar kartą bandė savo laimę konkurse, tačiau tą kartą daina „Land in Sicht" nacionalinėje atrankoje aplenkė tik tris kūrinius ir liko 7 vietoje.

1990-ųjų viduryje Anita ištekėjo ir šeimos įsipareigojimai privertė ją sustabdyti savo muzikinę veiklą. Iki 2008 m. dirbo teisininke, o šiuo metu ji yra grupės Hit4You narė.

Nuorodos
--------

* Grupės Hit4You tinklalapis Archyvuota kopija 2009-10-11 iš Wayback Machine projekto.

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Westend  *„Hurricane"*** |  **Austrijos atstovė Eurovizijoje**1984 | Po to:**Gary Lux  *„Kinder dieser Welt"*** |
| **Loriculus** |
| --- |
| Paprastoji kaboklė (*Loriculus galgulus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Papūginiai paukščiai  *( Psittaciformes)* |
| Šeima: | Papūginiai  *( Psittacidae)* |
| Gentis: | Kaboklės  *( Loriculus)* |

 |

**Kaboklės** (*Loriculus*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukščių gentis. Joms būdingas paukščiams neįprastas sugebėjimas miegoti (ar beveik miegoti) pakibus žemyn galva.

Išvaizda
--------

Kūnas nuo 10 iki 16 cm ilgio. Plunksnų danga tanki ir šiurkšti. Vyraujanti yra žalia spalva, galva su raudonomis ir mėlynomis dėmėmis. Antuodegis visada raudonos spalvos. Uodega trumpa, tiesiai nukirsta. Jos ilgis lygus sparno ilgiui ar šiek tiek mažesnis. Kojos stiprios, trumpos. Snapas silpnas, ilgas, iš šonų suspaustas.

Paplitimas
----------

Paplitusios Sundos salose, Filipinuose, Bismarko archipalage, Indijoje, Naujojoje Gvinėjoje.

Gyvenimo būdas
--------------

Gyvena tropiniuose miškuose dideliais pulkais. Taip pavadintos dėl to, kad ilsisi ir miega ant medžių šakų kabėdamos žemyn galva, panašiai kaip šikšnosparniai. Išgąsdintos išskečia kojų pirštus ir krenta žemyn, išskleidžia sparnus ir nuskrenda. Visa tai padeda geriau pabėgti nuo netikėto pavojaus. Gerai landžioja po šakas.

Maitinasi uogomis, vaisiais, nektaru. Labai gražiai gieda. Lizdą įsirengia medžių drevėse. 

Medžiagą lizdui ruošia abu poros nariai.

Laikymas
--------

Sėkmingai veisiamos JAV ir Europos zoologijos soduose.

Rūšys
-----

Gentyje yra 9-14 rūšių:

* Bismarko kaboklė (*Loriculus tener*)
* Filipininė kaboklė (*Loriculus philippensis*)
* Floresinė kaboklė (*Loriculus flosculus*)
* Geltonkaktė kaboklė (*Loriculus aurantiifrons*)
* Javinė kaboklė (*Loriculus pusillus*)
* *Loriculus camiguinensis*
* Molukinė kaboklė (*Loriculus amabilis*)
* Paprastoji kaboklė (*Loriculus galgulus*)
* Pavasarinė kaboklė (*Loriculus vernalis*)
* Rudakaktė kaboklė (*Loriculus stigmatus*)
* Sanginė kaboklė (*Loriculus catamene*)
* Sulinė kaboklė (*Loriculus sclateri*)
* Šrilankinė kaboklė (*Loriculus beryllinus*)
* Žalioji kaboklė (*Loriculus exilis*)

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Buckley, Francine G (1966). „Behaviour of the Blue-crowned Hanging Parrot *Loriculus galgulus* with comparative notes on the Vernal Hanging Parrot *L. vernalis*". *Ibis* **110** (2): 145–164. doi:10.1111/j.1474-919X.1968.tb00438.x.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kaboklės** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Kabulas |
| --- |
| Kabulas ties Džalalabadu Kabulas ties Džalalabadu |
| **Ilgis** | 460 km |
| **Baseino plotas** | 75 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 700 m³/s |
| **Ištakos** | Hindukušas |
| **Žiotys** | Indas |
| **Šalys** | Afganistanas, Pakistanas |
|  |
|  **Vikiteka** | Kabulas |

**Kabulas** (pers. دریای کابل) – upė Afganistane ir Pakistane; Indo upės dešinysis intakas. Prasideda Hindukušo kalnuose, Sanglacho kalnagūbryje. Teka į rytus Hindukušo pašlaitėmis. Įteka į Indą netoli Atoko.

Didžiausi intakai – Logaras, Pandžširas, Kunaras, Alingaras, Bara, Svatas.

Upė vasarą patvinsta. Vanduo intensyviai naudojamas drėkinimui, aprūpina Kabulo, Džalalabado ir kt. oazes. Afganistane ant upės įrengta Naglu hidroelektrinė. Upė vasarą laivuojama 120 km nuo žiočių ruože. Prie Kabulo upės įsikūrę miestai: Kabulas, Čaharbagas, Džalalabadas, Novšera.

* 
* Kabulo tarpeklis AfganistaneKabulo tarpeklis Afganistane
* Tiltas per Kabulo upę netoli Kabulo miestoTiltas per Kabulo upę netoli Kabulo miesto

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 181
| Saunagaslatv. *Saunags* |
| --- |
| *Saunago pakrantė* |
|  |
| 

SaunagasSaunagas

57°43′4″ š. pl. 22°25′47″ r. ilg.﻿ / ﻿57.71778°š. pl. 22.42972°r. ilg.﻿ / 57.71778; 22.42972﻿ (Saunagas)Koordinatės: 57°43′4″ š. pl. 22°25′47″ r. ilg.﻿ / ﻿57.71778°š. pl. 22.42972°r. ilg.﻿ / 57.71778; 22.42972﻿ (Saunagas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Latvijos vėliava Latvija |
| **Istorinis regionas** | Kuršas Kuršas |
| **Savivaldybė** | Talsų savivaldybė |
| **Valsčius** | Kolkos valsčius |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1310 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 17  |
| **Altitudė** | 5 m |
|  |
| **Pašto kodas** | LV-3275 Kolka |

**Saunagas** (lyv. *Sǟnag*, latv. *Saunags*) – kaimas Talsų savivaldybės Kolkos valsčiuje, Irbės sąsiaurio pakrantėje, Kurše. Išsidėstęs tarp jūros kranto ir greitkelio P124, už 12 km nuo valsčiaus centro Kolkos, už 32 km nuo Dundagos ir už 165 km nuo Rygos. Vienas iš Lyvių pakrantės kaimų.

Kaimo pavadinimas yra Baltijos finų kilmės (pvz. est. *säinakas*) ir reiškia 'starkis'.

Saunagas – nedidelis Kuršo lyvių pajūrio kaimas tarp Pitrago ir Vaidės. Istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1310 metais, 2010-aisiais atšventė 700 m. jubiliejų. 1582–1583 metų Piltenės valsčių (vok. *die Wacken*) registre minima, kad Saunage yra aštuonios sodybos, o 1731 m. Dundagos dvaro valsčių knygoje sodybų nurodoma tik trys – *Buncke Pritiz* (dab. Kalnbunkos), *Melcke Ans* ir *Walke Angeck*. 1826 metais kiekvienoje sodyboje gyveno po 16 – 17 žmonių, iš viso apie 60 gyventojų. Po II pasaulinios karo Saunagas įėjo į sukarintą Sovietų sąjungos vakarų pasienio zoną ir gyventojų labai sumažėjo. Dabar Saunage žiemą gyvenama tik 6 sodybose, o vasarą atvažiuoja poilsiautojų. Saunage yra archeologijos paminklas – viduramžių kapinės, vadinamos Senkapių kalnu (latv.  *Veckapu kalns*).

Šaltiniai
---------

1. *Saunags. Informācija par objektu*, Vietvārdu datubāze, Latvijas ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Nuoroda tikrinta 2021.07-01.
2. ↑  *Saunags. Informācija par objektu*, Vietvārdu datubāze, Latvijas ģeotelpiskās informācijas aģentūra. Nuoroda tikrinta 2021.07-01.
3. ↑  Kersti Boiko, *Ziemeļkurzemes piekrastes lībiešu ciemu vietvārdi* in Kersti Boiko's *Lībieši – rakstu krājums*, p. 220
4. ↑  Lībiešu krasts; tikrinta 2017-04-29
5. ↑  Tūrisms Ziemeļkurzemē. Saunags Archyvuota kopija 2021-05-08 iš Wayback Machine projekto.; tikrinta 2017-04-29

Nuorodos
--------

* Lyvių pakrantės kaimai 1902–1927 m. fotografijose

  

v • a • r **Lyvių pakrantė** 

Lūžnia | Mikeltuornis | Lielirbė | Jaunciemas | Sykragas | Mazirbė | Košragas | Pitragas | Saunagas | Vaidė | Kolka | Melnsilas
**Paslaugos lygio valdymas** (angl. *Service level management, SLM*) – vienas iš svarbiausių ITIL procesų. Valdnat paslaugas, užtikrintina, kad paslaugos būtų pateiktos laiku ir tinkamai (t. y. tinkamu būdu, į teisingą vietą, pakankamu kiekiu). Paslaugos lygio valdymas neatsiejamai susijęs su visais paslaugų teikimo (angl. *Service delivery*, SD) procesais bei su dauguma kitų ITIL procesų. Viena iš svarbiausių paslaugų lygio valdymo sąvokų – paslaugos pateikiamumo įsipareigojimas (SLA).

Procesai, veikla
----------------

Svarbiausi paslaugų lygio valdymo procesai ir veiksmai yra:

* Reguliarus egzistuojančių bei savalaikis planuojamų paslaugų peržiūrėjimas.
* Derybos su klientais.
* Reguliarus egzistuojančių bei savalaikis planuojamų kontraktų su trečiosiomis šalimis peržiūrėjimas.
* SLA kūrimas ir įgyvendinimo stebėjimas.
* Paslaugų gerinimo taisyklių ir proceso sukūrimas ir palaikymas.
* Prioritetų (kokybės, kainos etc.) nustatymas.
* Paslaugų augimo planavimas.
* Dalyvavimas apmokestinimo procese, siekiant užtikrinti veiksmingai susigrąžinant patirtas sąnaudas.

Nuorodos
--------

* Prieinamumo valdymas
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Huangnanas |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Činghai |
| **Administracinis centras** | Rongvo |
| **Apskričių skaičius** | 4 |
|  |
| **Gyventojų** () | 214 642 |
| **Plotas** | 17 921 km² |
| **Tankumas** () | 12 žm./km² |

**Huangnano tibetiečių autonominė prefektūra** (kin. 黄南藏族自治州, pinyin: *Huángnán Zàngzú Zìzhìzhōu*, tibet. རྨ་ལྷོ་བོད་རིགས་རང་སྐྱོང་ཁུལ་ ) – autonominė prefektūra Kinijos provincijos Činghai rytuose, priskiriamas tibetiečių kultūriniam Amdo regionui. Administracinis centras – Rongvo (隆务镇 *Longwu zhen*) Rebkongo slėnyje. Plotas – 17 921 km².

Gyventojai ir etninė sudėtis
----------------------------

Pagal 2000 m. gyventojų surašymą Huangnane gyveno 214 642 žmonės (gyventojų tankumas – 11,98 gyv.km²).

| Tauta | Gyventojų skaičius | Procentinė dalis |
| --- | --- | --- |
| Tibetiečiai | 142 360 | 66,32% |
| Mongolai | 29 071 | 13,54% |
| Hujai | 16 411 | 7,65% |
| Haniai | 16 194 | 7,54% |
| Tu | 8 445 | 3,93% |
| Salarai | 1 530 | 0,71% |
| Kiti | 631 | 0,31% |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Vidutine sauline para** − laiko tarpas tarp dviejų gretimų vienavardžių vidutinės pusiaujinės saulės kulminacijos momentų tame pačiame Žemės dienovidinyje. Vidutinė saulinė para yra lygi tikrųjų saulinių parų metiniam vidurkiui. Laiko matavimo skalė, kurios pagrindą sudaro vidutinė saulinė para, vadinama vidutiniu sauliniu laiku. 

Vidutinės saulinės paros pradžia tam tikrame geografiniame dienovidinyje laikomas apatinės vidutinės pusiaujinės saulės kulminacijos momentas (vidutinis vidurnaktis). Tada bet kuriuo kitu momentu vidutinis saulinis laikas *Tm* skaitine verte bus lygus vidutinės pusiaujinės saulės valandiniam kampui *tm*, plius 12h. Vidutinės pusiaujinės saulės viršutinės kulminacijos momentu (vidutinį vidurdienį) *tm*=0h, o *Tm*=12h.

Kasdieniame gyvenime, nurodant laiką, turimas mintyje vidutinis saulinis laikas, tačiau žodžiai „vidutinis saulinis" praleidžiami. Vidutinė saulinė para sudaro kalendorinių dienų skaičiavimo pagrindą.
| ***Keistas ponios Vord įprotis*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Lo strano viziodella Signora Wardh |
| Kilmės šalis |  Italija Ispanija |
| Režisierius | Sergio Martino |
| Prodiuseris (-iai) | Luciano MartinoAntonio Crescenzi |
| Scenaristas (-ai) | Vittorio CaroniaErnesto GastaldiEduardo M. Brochero |
| Vaidina | Edwige Fenech |
| Metai | 1971 |
| Žanras | kriminalinė drama |
| Trukmė | 98 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Keistas ponios Vord įprotis** (it.  *Lo strano vizio della Signora Wardh*) – 1971 m. režisieriaus Sergio Martino sukurtas pirmasis jo giallo stiliaus filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Edwige Fenech – Džiulė Vord
* George Hilton – Džordžas Karo
* Ivan Rassimov – Žanas
* Alberto de Mendoza – Neilas Vordas
* Conchita Airoldi – Kerol Brandt
* Bruno Corazzari – žudikas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Kadras iš filmo
Ambasadorius Neilas Vordas kartu su žmona Džiule po kelerių metų pertraukos atvyksta į Vieną. Mieste, kuriame naktimis siautėja maniakas, žudantis moteris skustuvu, jai įkyrų dėmesį pradeda rodyti Žanas – buvęs meilužis, vertęs ją žaisti žiaurius seksualinius žaidimus ir vis dar įsitikinęs, kad Džiulė jaučia jam aistrą. 

Vakarėlyje Džiulę jos draugė Kerol supažindina su savo giminaičiu Džordžu Karo, su kuriuo jie abu paveldėjo dėdės palikimą. Džordžas ima aktyviai merginti Džiulę ir galiausiai jiedu tampa meilužiais. Netrukus ji sulaukia šantažuojančio raštelio, kuriuo anonimas už tylėjimą reikalauja pinigų. Džiulė parodo raštelį Kerol ir jos abi nutaria, kad jį parašė Žanas. Kerol apsiima nunešti pinigus į sutartą vietą parke, tačiau ją ten nužudo skustuvu ginkluotas vyras. Sužinojusi apie draugės mirtį, Džiulė kreipiasi į policiją ir apkaltina Žaną, tačiau šis turi alibi.

Grįžtančią namo Džiulę garaže užpuola skustuvu ginkluotas vyras, tačiau jai pavyksta pasprukti. Jos vyras Neilas nusprendžia visiems laikams išsiaiškinti su buvusiu žmonos meilužiu ir jie abu nuvyksta į Žano namus, kur randa šį negyvą.

Džiulė apsisprendžia palikti vyrą ir kartu su Džordžu išvyksta į pajūrį. Tuo tarpu įkliūva moteris žudęs maniakas, tačiau Džiulė netikėtai gauna puokštę gėlių ir raštelį, pasirašytą Žano. Ją ištinka nervinis priepuolis ir Džordžas nusprendžia atsivežti iš kito miesto gydytoją. Likusi viena namie Džiulė netenka sąmonės, o pasirodęs Žanas paleidžia į kambarį dujas, imituodamas savižudybę. Atvykęs Džordžas su gydytoju bando išgelbėti Džiulę, tačiau ligoninėje konstatuojama jos mirtis.

Po keleto dienų dykvietėje įvyksta Žano ir Džordžo susitikimas. Pirmasis reikalauja savo dalies pinigų už įvykdytą užduotį, tačiau Džordžas jį nušauna. Dar vėliau jis susitinka su Neilu, kuris laukia draudimo pinigų, kuriuos jiedu turi pasidalinti. Atrodo, kad sumanyta afera nužudyti Džiulę ir pasisavinti jos gyvybės draudimo pinigus prisidengiant mieste siautėjančio maniako darbais jiems pavyko, tačiau tuo metu paaiškėja, kad policija taip pat paspendė spąstus ir Džiulė yra gyva...
| **Saulė Urbanavičienė** |
| --- |
| Gimė | 1957 m. gegužės 16 d. (65 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | archeologė |
|  |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Saulė Urbanavičienė** (g. 1957 m. gegužės 16 d. Vilniuje) – Lietuvos archeologė.

Biografija
----------

1975 m. baigė Vilniaus 22-ąją vidurinę mokyklą, 1981 m. – Vilniaus universiteto Istorijos fakultetą, įgijo istoriko, istorijos ir visuomenės mokslų dėstytojo specialybę (specializacija – archeologija). Diplominio darbo tema „Lietuvos moterų išeiginiai drabužiai XIV–XVI a.". 1993 m. apgynė humanitarinių mokslų daktaro disertaciją „Lietuvos kaimiečių išeiginiai drabužiai XIV a. pabaigoje – XVII a. pirmojoje pusėje (archeologijos duomenimis)".

Nuo 1981 m. Lietuvos istorijos instituto Archeologijos skyriaus laborantė, jaunesnioji mokslinė bendradarbė, mokslinė bendradarbė, nuo 1994 m. – instituto mokslinė sekretorė.

Lietuvos archeologijos draugijos narė.

Mokslinė veikla
---------------

Tyrinėti objektai: Skirsnemunės senkapis, II Seredžiaus kapinynas (Jurbarko rajonas), Berčiūnų pilkapynas, Upytės piliavietė, Upytės kapinynas (Panevėžio rajonas).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Saulė Urbanavičienė. Lietuvos archeologijos draugija Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
**Lietuvos psichologijos studentų asociacija** (**LiPSA**) - akademinio jaunimo organizacija, vienijanti VU, MRU, VDU, VPU ir KU, kitus psichologijos studentus, suteikianti galimybę jiems bendrauti, bendradarbiauti ir tobulėti, semtis bei dalintis patirtimi; nevyriausybinė organizacija. EFPSA (*European Federation of Psychology Student Associations*) narė. 

Adresas: Universiteto g. 9/1–022, LT-01513 Vilnius.

Renginiai
---------

Kiekvieną savaitę padaliniuose, kurie yra įsikūrę Vilniaus, Mykolo Romerio, Vilniaus pedagoginio, Klaipėdos ir Vytauto Didžiojo universitetuose, organizuojami įvairūs psichologiniai praktiniai, patyriminiai užsiėmimai, seminarai, paskaitos, mokymai, kuriuos veda profesionalūs lektoriai, universitetų dėstytojai ir, žinoma, patys LiPSA nariai. Vyksta filmų peržiūros, kviečiami į svečius žymūs Lietuvos psichologai, vedamos terapijos, organizuojamos įvairios diskusijos, vykdomos ekskursijos į psichologų darbo vietas ar tiesiog prasmingai leidžiamas laikas psichologijos studentų kompanijoje (ir ne tik).

Kasmetiniai renginiai: Nacionalinis Kongresas, Vasaros stovykla, Psichologų dienos (*PsiDi*), KARTU.

LiPSA renginiai yra atviri visuomenei (į renginius gali ateiti bet kas, kam įdomu tai, ką veikia šios organizacijos nariai).

Tikslai
-------

* Skatinti Lietuvos psichologijos studentų aktyvumą, ugdyti jų profesinę ir asmeninę savimonę;
* Inicijuoti gyvesnį Lietuvos psichologijos studentų tarpusavio bendravimą bei studentų bendravimą su psichologijos specialistais praktikais ir universitetų dėstytojais;
* Kurti sąlygas psichologijos studentams keistis profesine patirtimi ir ją turtinti, diskutuoti aktualiais klausimais ir įvairiapusiškai ruoštis dirbti pagal specialybę;
* Rūpintis psichologijos studijų Lietuvoje kokybe, atstovauti Lietuvos psichologijos studentams ir ginti jų interesus;
* Bendradarbiauti su kitomis panašių interesų organizacijomis Lietuvoje ir užsienyje, atstovauti Lietuvos psichologijos studentams tarptautinėse organizacijose.

Šaltiniai
---------

1. ↑  EFPSA
2. ↑  PsiDi
3. ↑  LiPSA kasmetiniai renginiai

Nuorodos
--------

* Lietuvos psichologijos studentų asociacija (LiPSA)
Energinis naudingumas – žymėjimas
**Pastatų energinio naudingumo sertifikavimas** – Lietuvos teisės aktų reglamentuotas procesas, kurio metu apskaičiuojamas pastato energijos sunaudojimas, pastatas priskiriamas energinio naudingumo klasei ir išduodamas pastato energinio naudingumo sertifikatas. Energinį sertifikavimą atlieka tik atestuoti ekspertai, kurie turi teisę išduoti juridinę galią turinčius energinio naudingumo sertifikatus. Lietuvoje energinis sertifikavimas atliekamas vadovaujantis STR 2.01.09: 2005 „Pastatų energinis naudingumas. Energinio naudingumo sertifikavimas".

Sertifikatas
------------

Energinio naudingumo sertifikatas
Tai nustatyta tvarka suteikiamas dokumentas, kuriame nurodoma:

* Pastato (ar jo dalies) paskirtis;
* Šildomas plotas;
* Vienam kvadratiniam metrui reikalingas energijos kiekis (kWh/1m²);
* Pastato energinio naudingumo klasė.

Pastato energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip 10 metų.

Energinio naudingumo klasės
---------------------------

Pastatai pagal energetinį naudingumą skirstomi į devynias klases: A++, A+, A, B, C, D, E, F ir G. A klasės pastatams reikalingos šiluminės energijos sąnaudos yra pačios mažiausios. B ir C klasės pasižymi mažomis energijos sąnaudomis ir atitinka galiojančių normų reikalavimus. D, E, F ir G klasės pasižymi pačiu didžiausiu energijos sunaudojimu.

Sąlygos
-------

Yra sąlygų, kurioms esant būtina atlikti pastato energetinį sertifikavimą:

* prieš pripažįstant pastatą ar jo dalį tinkamais naudoti;
* jei parduodant pastatą jo sertifikato galiojimo laikas pasibaigė arba pastatas nebuvo sertifikuotas, sertifikavimą būtina atlikti prieš įforminant pastato pardavimą;
* jei išnuomojant pastatą jo sertifikato galiojimo laikas pasibaigė arba pastatas nebuvo sertifikuotas, pastatų sertifikavimas turi būti atliktas prieš įforminant pastato nuomą.
* jei pripažįstama tinkama naudoti naujai statomo ar renovuojamo pastato dalis, kuri gali būti naudojama neatsižvelgiant į tai, ar likusių dalių statyba užbaigta, šios pastato dalies sertifikavimas privalomas.

Didžiausi sertifikuoti pastatai Lietuvoje
-----------------------------------------

* Europos bokštasEuropos bokštas
* LitexpoLitexpo
* Palangos oro uostasPalangos oro uostas
* Aleksandro Stulginskio universitetasAleksandro Stulginskio universitetas

Nuorodos
--------

* Pastato energinio naudingumo sertifikatas. Kas tai?
* 63 proc. visų šiais metais Lietuvoje sertifikuotų statinių gavo žemiausią „G" energinio naudingumo klasę
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Huaskaranas |
| --- |
| Šiaurės Huaskarano viršūnėŠiaurės Huaskarano viršūnė |
| **Aukštis** | 6768 m |
| **Žemynas** | Pietų Amerika |
| **Šalys** | Peru vėliava Peru |
| **Kalnynas** | Andai |
| **Pirmasis įkopimas** | 1932 m. |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Huaskaranas

  |
| **Koordinatės:** | 9°7′17″ p. pl. 77°36′32″ v. ilg.﻿ / ﻿9.12139°š. pl. 77.60889°r. ilg.﻿ / 9.12139; 77.60889Koordinatės: 9°7′17″ p. pl. 77°36′32″ v. ilg.﻿ / ﻿9.12139°š. pl. 77.60889°r. ilg.﻿ / 9.12139; 77.60889 |
|  |
|  **Vikiteka** | Huaskaranas |

**Huaskaranas** (isp. *Huascarán*, keč. *Waskaran*) – viršukalnė Anduose, Peru Ankašo regione esančioje Baltojoje Kordiljeroje. Huaskaranas turi 2 viršūnes – Pietų Huaskaraną (aukštis 6768 m, aukščiausias Peru ir 4 pagal aukštį Pietų Amerikoje) ir Šiaurės Huaskaraną (6655 m). Kalnas sudarytas iš granito.

Į Pietų Huaskaraną pirmieji įkopė vokiečių – austrų ekspedicijos nariai 1932 m. liepą. Žemesnioji viršūnė buvo pasiekta žymiai anksčiau – 1908 m. tai padarė JAV ekspedicija. 1970 m. Ankašo žemės drebėjimo metu, nuo kalno atskilo ledyno luitas ir formuodamas purvo nuošliaužą nusirito papėdėje įsikūrusio Jungajo miesto link ir jį visiškai sugriovė. Taip pat kalne žuvo Čekoslovakijos alpinistai.

Huaskarano kalnas įeina į Huaskarano nacionalinį parką. Nuo Mušo kaimo vyksta žygiai į kalną.
| Paskutinės Vilties provincija*Provincia de Última Esperanza* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Čilės vėliava Čilė |
| **Regionas** | Magelano ir Čilės Antarktidos regionas Magelano ir Čilės Antarktidos regionas |
| **Administracinis centras** | Puerto Natalesas |
| **Komunų skaičius** | 2 |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 25 310 |
| **Plotas** | 55 444 km² |
| **Tankumas** (2022) | 0,46 žm./km² |

**Paskutinės Vilties provincija** – Čilės provincija (Magelano ir Čilės Antarktidos regionas). Pavadinta pagal Paskutinės Vilties įlanką, kurią vienas kapitonas, ilgai nerasdamas įplaukimo į Magelano sąsiaurį, taip pavadino dėl to, kad tai buvo jo paskutinė viltis, kad tai – tas įplaukimas. Provincija svarbi turizmo atžvilgiu, čia yra Paino Bokštų nacionalinis parkas, kursuoja laivai į Puerto Montą, artimiausias oro uostas – Punta Arenase.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Provinciją sudaro 2 komunos:

* Puerto Nataleso komuna. Centras – Puerto Natalesas
* Tores del Painės komuna. Centras – Vilja Sero Kastiljas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  CHILE: Administrative Division, *citypopulation.de*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Virstančio medžio sukeltas trumpas sujungimas
**Energetinė avarija, elektros užtemimas** – elektros srovės netekimas teritorijoje (mieste, šalyje, gamykloje ir kt.). Gali kilti dėl pažeidimų elektrinėje, elektros perdavimo linijose, transformatoriuose, taip pat dėl trumpo sujungimo arba linijos perkrovimo.

Išsivysčiusios ekonomikos šalyse energetinės avarijos pasitaiko itin retai, tačiau besivystančiose ir naujosios industrializacijos šalyse elektros nutrūkimai gali vykti kasdien, po kelias valandas elektros naudojimo piko metu, kuomet elektros paklausa viršija pagaminimo galimybes. Turtingesni gyventojai įsirengia nepriklausomus naftos produktais, alternatyvia energija varomus generatorius arba naudoja pakraunamus akumuliatorius.

Elektros nutrūkimas skirstomas į tris atvejus:

* Visiškas nutrūkimas (*blackout*) – elektros užtemimas visoje teritorijoje, visų fazių tinkluose.
* Dalinis nutrūkimas (*brownout*) – elektros nutrūkimas tik kai kurių fazių tinkluose. Gali kilti dėl gedimų elektros tiekimo sistemoj, arba kartais sukeliami specialiai, idant išvengti visiško nutrūkimo
* Momentinis nutrūkimas (*dropout*) – elektros nutrūkimas kelių milisekundžių ar sekundžių laikotarpiui.

Energetinės avarijos priežastys paprastai būna:

* techninės priežastys: elektros tinklo perkrova ar nepakankamas energijos tiekimas (daugiausia besivystančiuose kraštuose). Techniniai elektros sistemos gedimai.
* gamtinės priežastys: siaučiant audrai, uraganui virstantys medžiai ir stulpai nutraukia arba užtrumpina elektros linijas. Lijundros metu elektros laidai neatlaiko ledo svorio ir nutrūksta. Perkūnijos metu į linijas trenkęs žaibas perkrauna sistemą ir išveda ją iš rikiuotės.
* tyčinis sugadinimas: karinės intervencijos metu arba teroristinės grupuotės atlieka diversijas, tyčia pažeisdamos elektros sistemas.

Moderniame pasaulyje elektros energija pagrįstas daugybės prietaisų veikimas, todėl elektros nutrūkimas ilgesniam laikotarpiui gali sukelti daug problemų. Elektros energija gyvybiškai būtina ligoninėms, kur atliekamos skubios operacijos, elektra varomi aparatai palaiko žmonių gyvybes. Todėl ligoninės turi autonomines elektros energijos kaupyklas, tiekiančias elektrą avarijos atveju. Alternatyvius šaltinius paprastai turi ir telekomunikacijų tinklai, svarbios informacinės duomenų bazės, oro uostai, krašto apsaugos sistemos, didelės gamyklos. Tuo tarpu paprastiems gyventojams dingus elektrai sutrinka buities prietaisų veikla, nutrūksta apšvietimas, sutrinka komunikacija (nebeveika kompiuteriai, internetas, televizorius, tiesiai į tinklą jungiami telefonai).
**Dramblio Kaulo Kranto liaudies frontas** (**FPI**, pranc. *Le Front Populaire Ivoirien*:) – valdančioji Dramblio Kaulo Kranto kairioji demokratinio socializmo politinė partija.

Istorija
--------

Įkurtas pogrindyje 1982 m. politine partija tapo 1988 m. įteisintas 1990 m. balandžio 3 d. Iki 2000 m. buvo opozicijoje. Siekė socialinės demokratijos, tiesioginių ir laisvų rinkimų.

1990 m. parlamento rinkimuose gavo 9 vietas ir turėjo daugumą 7 komunose. 1996 m. buvo išrinkta 12 deputatų 175 vietų parlamente, taip pat laimėta 13-oje komunų. Tačiau 1999 m. įvykus kariniam perversmui, metus partijų veikla buvo sustabdyta. 2000 m. įvedus reguliuojamą demokratiją, FPI vėl turėjo 13 parlamento narių, frakcijos lyderiu buvo Lakotos atstovas Emilis Boga Dudu. Komunose FPI turėjo 13 merų.

2000 m. po konstitucinio referendumo FPI parlamente gavo 96 vietas iš 225, partijos lyderis Loranas Gbagbo buvo išrinktas šalies prezidentu. Paskalis Afis N‘Guesanas 2000–2003 m. buvo Dramblio Kaulo Kranto ministru pirmininku. 2002 m. šalyje buvo bandyta įvykdyti karinį perversmą, sukilėlius parėmė Prancūzija. Neramumai šalyje ypač sustiprėjo, kai prancūzai 2004 m. sunaikino Dramblio Kaulo Kranto aviaciją. Prasidėjo užsieniečių pogromai, todėl teko apie 8000 jų evakuoti. Prezidentas sustabdė demokratizacijos procesą ir atidėjo rinkimus. Tik 2006 m. numatyti laisvi demokratiniai parlamento ir prezidento rinkimai.

Struktūra
---------

Partijos struktūra federalinė, 63 federacijos sudaro partijos departamentus, juose yra 350 sekcijų. Taip pat yra 5 specializuotos struktūros. *Moterų organizacija* turi 47 federacijas, jos Nacionalinė sekretorė – Odeta Likikuet. *Liaudies fronto jaunimo organizacijos* Nacionalinis sekretorius Pikas Daman Adia. *Mokytojų sąjunga* turi 26 federacijas, jos Generalinis sekretorius – Holis Bedis. *Savivaldybių socialdemokratų asociacijos* pirmininkas – Adžamo meras Pjeras Amondis Džedi. Be to, FPI turi savo atstovybes Prancūzijoje, Didžiojoje Britanijoje, Vokietijoje, Italijoje, Kanadoje ir JAV. Leidžia dienraštį „*Notre Voie*" (Mūsų žvilgsnis) ir žurnalą „*Le Courrier d'Abidjan*" (Abidžano pasiuntinys).

Socialistų Internacionalo konsultacinis narys nuo 1991, tikrasis narys nuo 1996 m. rugsėjo 9 d.

Pirmininkai
-----------

* 1990 m. – Loranas Gbagbo,
* 2000 m. – Paskalis Afis N‘Guesanas.

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2009-08-06 iš Wayback Machine projekto.
| Hualjaga |
| --- |
| Hualjagos upė Hualjagos upė |
| **Ilgis** | 1080 km |
| **Baseino plotas** | ~100 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 3500 m³/s |
| **Ištakos** | Andai |
| **Žiotys** | Maranjonas |
| **Šalys** | Peru vėliava Peru |

**Hualjaga** (isp. *Río Huallaga*, keč. *Wallaqa mayu*) – upė centrinėje Peru; Maranjono dešinysis intakas. Prasideda Pasko departamente, Raunos Kordiljeroje (Andai), Huaskakočos lagūnoje (4752 m aukštyje). Aukštupyje vadinama Ranrakanča, Blanku, Čaupiaranga, o nuo santakos su Huarianka įgyja Hualjagos pavadinimą. Teka šiaurės kryptimi Huanuko, San Martino ir Loreto departamentais. Aukštupyje tėkmė srauni, vagoje gausu slenksčių. Už Chuanchujaus miesto Hualjaga išsilieja į Amazonės lygumą, vaga praplatėja, sudaro meandras. Hualjagos ir Ukajalio tarpupyje plyti sunkiai įžengiamų džiunglių regionas Pampa del Sakramentas.

Didžiausi intakai: Monsonas, Majas, Biabas, Abisėjas ir Tokačė.

Hualjaga laivuojama 250 km nuo žiočių ruože, iki Jurimagvaso miesto.

Hualjagos baseinas – svarbi kokos auginimo sritis Peru. Didelė teritorijos dalis buvo kontroliuojama narkomafijos, teroristinių grupuočių (Sendero Luminoso) bei indėnų bendruomenių.

Šaltiniai
---------

1. ↑  R. Ziesler and G.D. Ardizzone. LAS AGUAS CONTINENTALES DE AMERICA LATINA/THE INLAND WATERS OF LATIN AMERICA, Fishery Information, Data and Statistics Service. Fisheries Department FAO, Rome.
2. ↑  *Huallaga*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005
3. ↑  Drug Control: U.S. Antidrug Efforts in Peru’s Upper Huallaga Valley, Letter Report, 12/07/94, *druglibrary.org*
| **Romanas Viktiukas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1936 m. spalio 28 d.Lvovas, Antroji Lenkijos Respublika |
| Mirė | 2020 m. lapkričio 17 d. (84 metai)Maskva, Rusija |
| Palaidotas (-a) | Lyčiakovo kapinėse |
|  |
| Veikla | teatro aktorius ir režisierius |
|  |
| Alma mater | 1956 m. A. Lunačiarskio teatro meno institutas |
|  |
|  **Vikiteka** | Romanas Viktiukas |

**Romanas Grigorjevičius Viktiukas** (ukr. *Роман Григорович Віктюк*, rus. *Роман Григорьевич Виктюк*; 1936 m. spalio 28 d. – 2020 m. lapkričio 17 d.) – rusų ir ukrainiečių teatro aktorius ir režisierius.

Biografija
----------

1956 m. baigė A. Lunačiarskio teatro meno institutą Maskvoje. Baigęs studijas, vaidino Lvovo, Kijevo teatruose. 1965 m. įkūrė Jaunojo žiūrovo teatro Lvove jaunimo teatro studiją (vėliau – Jaunimo teatras), kuriam vadovavo iki 1968 metų. 1968–1970 m. buvo Jaunojo žiūrovo teatro Kalinine, 1977–1979 m. Maskvos universiteto Studentų teatro vyriausiasis režisierius. 

8–9 dešimtmečiuose režisavo novatoriškų, emocingų, raiškios formos, šiuolaikinės tematikos spektaklių Lietuvoje – Lietuvos rusų dramos teatre (1970–1974 m. vyriausiasis režisierius) ir Jaunimo teatre. Vėliau kviestas į Vilnių Lietuvos rusų dramos teatre statyti Liudmilos Petruševskajos „Muzikos pamokų", „Meistro ir Margaritos" pagal Michailą Bulgakovą (abu 1988 m.). 

Nuo 8-ojo dešimtmečio vidurio R.Viktiukas dirbo Maskvoje – statė spektaklius „Mossovet", Maskvos dailės (MCHAT), Maskvos valstybinio universiteto Studentų teatruose. Išgarsėjo 1988 m. Maskvos teatre „Satirikon" sukurtu spektakliu „Tarnaitės" pagal pagal prancūzų dramaturgo Jeano Genet pjesę. 1991 m. Maskvoje įkūrė Romano Viktiuko teatrą, kurio premjera buvo „M. Butterfly" pagal Davido Henry Hwang'o pjesę (1990 m.). 

Rusijos ir užsienio šalių teatruose režisavo daugiau kaip 200 spektaklių, juose naudojo žiūrovus šokiruojančias priemones, tokias kaip erotines scenas, kaukių, pantomimos teatro elementus, itin pabrėžė plastinį ir muzikinį apipavidalinimą.

Režisuoti spektakliai
---------------------

* M. Roščinas. *Valentinas ir Valentina*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1971 m.
* A. Čchaidzė. *Byla perduodama teismui*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1972 m.
* A. Volodinas. *Su mylimaisiais nesiskirkite*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1973 m.
* A. Vampilovas. *Susitikimai ir išsiskyrimai* (*Praėjusią vasarą Čiulimske*). Lietuvos rusų dramos teatras, 1973 m.
* R. Nashas. *Lietaus pardavėjas*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1973 m.
* R. Ibrahimbejovas. *Panašus į liūtą*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1974 m.
* E. Niziurskis. *Mes, džiazas ir vaiduokliai*. Jaunimo teatras, 1974 m.
* L. Petruševskaja. *Muzikos pamokos*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1988 m.
* M. Bulgakovas. *Meistras ir Margarita*. Lietuvos rusų dramos teatras, 1988 m.
* J. Genet. *Tarnaitės*. Maskvos teatras „Satirikon", 1988, 1991 m.
* D. H. Hwang'as. *M. Butterfly*. Romano Viktiuko teatras, 1990 m.

Bibliografija
-------------

* *Роман Виктюк с самим собой* (*Romanas Viktiukas su pačiu savimi*), 2000 m.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  *Roman Viktiuk*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Venk–Žvo). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2014
2. 1 2
**Ronaldas Grižas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1995 m. gegužės 12 d. (27 metai) |
| Gimimo vieta | Lietuva |
| Ūgis | 183 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Utenos Utenis |
| **Numeris** | 95 |
| **Pozicija** | Vartininkas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2014  2014  2015  2015  2016  2016  2017  2017–2018  2019  2021– | UtenisŽalgirietisLokomotyvas R.UtenisLokomotyvas R.Vilniaus VytisFK PalangaDžiugasFC Hegelmann LitauenUtenis | 01 0(0)07 0(0)17 0(0)00 0(0)06 0(0)03 0(0)12 0(0)40 0(0)05 0(0)43 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 30 liepos 2021. |

**Ronaldas Grižas** (g. 1995 m. gegužės 12 d. Utenoje) – Lietuvos futbolininkas, žaidžiantis vartininko pozicijoje.

Karjera
-------

### Utenos „Utenis"

2014 m. debiutavo „Utenio" ekipoje, kuris tame sezone žaidė Pirmoje lygoje. Sužaidė vos vienerias rungtynes.

### FA „Žalgirietis"

Tais pačiais (2014) metais vasarą perėjo į Žalgirietį.

### Radviliškio „Lokomotyve"

2015 m. žaidė Radviliškio „Lokomotyve", kuris žaidė Pirmoje lygoje.

### Utenos „Utenis"

2015 m. vasarą perėjo į „Utenį", kuris žaidė A lygoje. Žaidėjui nebuvo suteiktos galimybės debiutuoti elito divizione, o klubui atstovavo dublerių pirmenybėse.

### Radviliškio „Lokomotyve"

2016 m. vėl žaidė Radviliškio „Lokomotyve", Pirmoje lygoje. Klubas turėjo problemų, tad vasarą jį paliko.

### „Vilniaus Vytis"

2016 m. perėjo į „Vilniaus Vyčio" futbolo klubą. Sužaidė trejas rungtynes Pirmoje lygoje.

### „Palangos" futbolo klubas

2017 m. sezoną pradėjo FK Palanga, kuri tuo metu žaidė Pirmoje lygoje. 

### Telšių „Džiugas"

2017 m. vasarą persikėlė į Telšių „Džiugą". Ekipa žaidė Pirmoje lygoje, o R.Grižas tapo pagrindiniu vartininku ir sirgalių numylėtiniu.

2018 m. ir toliau atstovavo žemaitijos klubui. Per du sezonus sužaidė 40 rungtynių Pirmoje lygoje, vartus gynė ir LFF taurės turnyro rungtynėse.

### Kauno rajono „Hegelmann Litauen" futbolo klubas

2019 m. atstovavo HL klubui, kuris tuo metu žaidė Pirmoje lygoje.

### 2020 m.

2020 metų pradžioje žaidė Futsal A lygoje (2019/20 m. sezonas), atstovavo Turbotransfers ekipai. 

Vasarą atstovavo „Audros" futbolo klubui, kuris dalyvavo 2020 m. "Stiklita" Lietuvos paplūdimio futbolo čempionate (Grupė B).

2020 m. pabaigoje vėl prisijungė prie Turbotransfers ekipos ir Futsal A lygoje (2020/21 m. sezonas).

### Utenos „Utenis"

2021 m. prisijungė prie „Utenio" futbolo klubo, kuris žaidė Antroje lygoje (trečioje pakopoje) ir tapo pagrindiniu vartininku.

Rinktinės
---------

Lietuvos studentų futbolo rinktinės narys (2018 m.).

Apdovanojimai
-------------

Su Lietuvos studentų futbolo rinktine
Turnyras Ukrainoje II vieta;
Geriausias turnyro vartininkas.

Išnašos
-------

1. ↑  Utenio naujokai kauno.diena.lt
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Nuorodos
--------

* Soccerway
* transfermarkt.com
* lietuvosfutbolas.lt
* vilniausfutbolas.lt
* lfe.lt
* globalsportsarchive.com
Mikrolitas
**Mikrolitas** – smulkūs titnago ar titnagtngų uolienų archeologiniai dirbiniai, būdingi įvairioms Europos vėlyvojo paleolito, mezolito ir neolito archeologinėms kultūroms. 

Pagal mikrolitų tipų įvairovę dažnai skiriamos mezolito kultūros ir jų raida. Mikrolitai gaminti iš siaurų ar vidutinio pločio skelčių, kartais iš nuoskalų. Dažniausiai būna geometrinių formų (lanceto, keturkampio, trikampio, rombo, trapecijos ir kt.), gaminti mikrorėžtukiniu būdu. Pavieniai mikrolitai, turintys smaigalį (lancetai, trapecijos, rombai, dalis trikampių), buvo naudojami kaip medžioklės įrankių (strėlių, iečių) antgaliai, kiti (trikampiai, keturkampiai), tarpusavyje derinami, buvo įstatomi į medžio, kaulo ar rago korpuse išrėžtus griovelius ir suklijuoti sakais sudarydavo įvairių įrankių pjaunamuosius ašmenis.

Lietuvoje
---------

Lietuvoje mikrolitai atsirado vėlyvojo paleolito pabaigoje (Arensburgo kultūra), apie II tūkstantmečio pr. m. e. viduryje ir išnyko neolito antroje pusėje (III tūkstantmečio pr. m. e. pradžia).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Egidijus Šatavičius. *Mikrolitas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 106 psl.
Ronnie Carroll 1962 m. Eurovizijoje
**Ronnie Carroll** (tikrasis vardas *Ronald Cleghorn*; 1934 m. rugpjūčio 18 d. Belfastas, Šiaurės Airija – 2015 m. balandžio 13 d. Hampstedas, Londonas) buvo Šiaurės Airijos dainininkas ir komikas.

1956 metais išleido pirmąjį singlą „Walk Hand in Hand", kuris šalyje tapo hitu. 1962 m. atstovavo Jungtinei Karalystei „Eurovizijos" dainų konkurse, su daina „Ring-A-Ding Girl" užėmė 4 vietą. Po metų dar kartą dalyvavo tame pačiame konkurse, kur su kūriniu „Say Wonderful Things" liko ketvirtas. Vėlesni singlai nebuvo tokie sėkmingi.

Diskografija
------------

### Singlai

* Walk Hand in Hand (1956)
* The Wisdom of a Fool (1957)
* Footsteps (1960)
* Ring-A-Ding Girl (1962)
* Roses Are Red (1962)
* If Only Tomorrow (1962)
* Say Wonderful Things (1963)

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ronnie Carroll** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Biografija ir diskografija svetainėje *45-rpm.org.uk*


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**The Allisons  *„Are You Sure?"*** |  **Jungtinės Karalystės atstovas Eurovizijoje**1962, 1963 | Po to:**Matt Monro  *„I Love the Little Things"*** |
| Mukosurino nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Surino salos Surino salos |
| **Vieta:** | Fang Nga provincija, Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Mukosurino nacionalinis parkas vietą.Mukosurino nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 9°25′21″ š. pl. 97°52′24″ r. ilg.﻿ / ﻿9.42250°š. pl. 97.87333°r. ilg.﻿ / 9.42250; 97.87333Koordinatės: 9°25′21″ š. pl. 97°52′24″ r. ilg.﻿ / ﻿9.42250°š. pl. 97.87333°r. ilg.﻿ / 9.42250; 97.87333 |
| **Įkurtas:** | 1981 m. |
|  **Vikiteka:** | Surino salos |

**Surino salos** (taj. หมู่เกาะสุรินทร์) – penkių salų archipelagas Andamanų jūroje, nutolęs 55 km nuo Tailando žemyno. Salos priklauso Tailando Fang Nga provincijai.

**Mukosurino nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติหมู่เกาะสุรินทร์) apima Surino salas ir aplink jas esančius vandenis. Parke yra viena žymiausių nardymo vietų pasaulyje, skala Richeljė. Parkas užima maždaug 141,25 km² plotą, iš kurio 108 km² arba 80 % yra jūra. 1981 m. liepos 9 d. Mukosurino nacionalinis parkas buvo paskelbtas 29 Tailando nacionaliniu parku.

Po vandeniu galima rasti koralų rifų ekosistemą. Kai kurios salos nukentėjo nuo 2004 m. cunamio, tačiau dauguma rifų vis dar yra gana sveiki.

Surino salose gyvena dvi mažos mokenų etninės bendruomenės, žinomi kaip *chao lay* arba „jūros čigonai". Jų populiacija sudaro 150 asmenų.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Katatumbas |
| --- |
|  Žaibai virš Katatumbo deltos protakos |
| **Ilgis** | 450 km |
| **Baseino plotas** | 24 416 km² |
| **Vidutinis debitas** | 523 m³/s |
| **Ištakos** | Rytų Kordiljera |
| **Žiotys** | Marakaibo ežeras |
| **Šalys** |  Kolumbija Venesuela |

**Katatumbas** (isp. *Río Catatumbo*) – upė šiaurinėje Pietų Amerikos dalyje. Prasideda Kolumbijoje, Šiaurės Santandere, *Cerro de Jurisdicciones* kalno pašlaitėje, 3850 m aukštyje. Teka į šiaurę, vėliau pasuka į šiaurės rytus, teka per Venesuelą (Sulijos valstiją). Įteka į Marakaibo ežerą, sudaro deltą.

Didžiausi intakai – Sardinata, Sulija (dešinieji).

Katatumbas atneša ~60 % gėlo vandens į Marakaibo ežerą. Prie upės įsteigti Katatumbo Bari (Kolumbija) ir Katatumbo pelkynų (Venesuela) nacionaliniai parkai. Upės baseine yra indėnų barių gyvenamasis arealas. Baseine gausu naftos telkinių.

Katatumbo upė žymi dėl ties upės žiotimis vykstančio nuolatinio žaibavimo (Katatumbo žaibavimas).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Colombia Andina*. Editorial Norma, 2002.
2. ↑  R. Ziesler and G.D. Ardizzone. LAS AGUAS CONTINENTALES DE AMERICA LATINA/THE INLAND WATERS OF LATIN AMERICA, Fishery Information, Data and Statistics Service. Fisheries Department FAO, Rome.
Ronnie Tober
**Ronald Edwin (Ronnie) Tober** (g. 1945 m. balandžio 21 d. Biusiume) – olandų dainininkas.

Biografija
----------

Tober gimė Biusiume, Nyderlanduose, tačiau būdamas trejų metų, su savo šeima emigravo į JAV, kur gyveno Olbanyje, Niujorko valstijos sostinėje. Mokėsi Vakarų Olbanio vidurinėje mokykloje ir Albany Colonie aukštojoje mokykloje.

1963 m. grįžo į Nyderlandus. 1965 metais dalyvavo nacionaliniame dainų konkurse su daina „Geweldig" ir jame užėmė antrą vietą. 1966 m. *Knokke* dainų konkurse užėmė antrą vietą. 1968 m. dalyvavo Eurovizijos dainų konkurse Londone, tačiau su daina „Morgen" užėmė paskutinę vietą.

2003 metais atlikėjas įkūrė *Ronnie Tober Foundation* fondą, kuris rūpinasi sutrikusio intelekto žmonėmis.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ronnie Tober** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė (olandų k.)


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Thérèse Steinmetz  *„Ring-dinge-ding"*** |  **Nyderlandų atstovas Eurovizijoje**1968 | Po to:**Lenny Kuhr  *„De troubadour"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Amazona ochracephala** |
| --- |
| Surinaminė amazonė (Amazona ochracephala)Surinaminė amazonė (*Amazona ochracephala*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Papūginiai paukščiai  *( Psittaciformes)* |
| Šeima: | Papūginiai  *( Psittacidae)* |
| Gentis: | Amazonės  *( Amazona)* |
| Rūšis: | Surinaminė amazonė  *( Amazona ochracephala)* |

 |

**Surinaminė amazonė** (*Amazona ochracephala*) – papūginių (*Psittacidae*) šeimos paukštis.

Išvaizda
--------

Kūnas iki 37 ilgio. Plunksnų spalva žalia, viršutinėje liemens dalyje su su tamsiu atspalviu. Kakta geltonos spalvos. Mentė raudona. Nugaros ir kaklo plunksnos su tamsiu apvadu. Uodegos plunksnos žalios, prie pamato jos raudonos. Snapas juodai pilkas. Antsnapio pamate yra raudona dėmė. Aplink akis yra pilka sritis, akių rainelė oranžiška. Natūraliai gamtoje aptinkama įvairių atspalvių.

Paplitimas
----------

Paplitusi šiaurės Brazilijoje ir Gvianoje.

Gyvenimo būdas
--------------

Patelė deda 2-4 kiaušinius. Po keturių savaičių išsirita jaunikliai. Dar po dviejų mėnesių jie palika lizdą.

Surinaminės amazonės

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Surinaminė amazonė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |