| Buožėnų piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Buožėnų piliakalnisBuožėnų piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°01′52.1″ š. pl. 22°09′48.3″ r. ilg.﻿ / ﻿56.031139°š. pl. 22.163417°r. ilg.﻿ / 56.031139; 22.163417Koordinatės: 56°01′52.1″ š. pl. 22°09′48.3″ r. ilg.﻿ / ﻿56.031139°š. pl. 22.163417°r. ilg.﻿ / 56.031139; 22.163417 |

 |
| Vieta | Telšių rajonas |
| Seniūnija | Gadūnavo seniūnija |
| Aukštis | 13 m |
| Plotas | 23x44 m |
| Naudotas | I tūkstantmetis - XIII a. |
| Žvalgytas | 1964 |
| Registro Nr. | A1346K / 24517, 24518, 3469 / AR1192 |

**Buožėnų piliakalnis su gyvenviete**, *Pilalė* (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A1346K, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1192) – piliakalnis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Buožėnų kaimo, Gadūnavo seniūnija. Pasiekiamas iš plento Telšiai – Seda Buožėnuose pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi, laikantis labiau dešinės pavažiavus iki buvusių fermų, nuo jų pasukus keliuku į kairę pietų kryptimi, už 150 m – į dešinę, pavažiavus 150 m – yra kairėje, už 50 m pietuose.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, Gervės kairiajame krante. Aikštelė ovali, orientuota pietų – šiaurės kryptimi, 23 m ilgio, 44 m pločio. Joje rastas akmeninis galąstuvas, verpstukas, geležinis siauraašmenis kirvis, peilis, žalvarinis apkalas, grublėtos keramikos. Aikštelės vakarinį ir pietinį kraštus juosia 73 m ilgio, 4 m aukščio, 40 m pločio pylimas, kurio išorinis 7 m aukščio šlaitas leidžiasi į 2­4 m pločio, 0,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5­-0,8 m aukščio, 5 m pločio pylimas, juosęs visą piliakalnį, už kurio iškastas antras 14 m pločio, 0,5 m gylio griovys. Šlaitai statūs, 13 m aukščio, pietinis šlaitas buvo grįstas akmenimis. Pietrytiniame šlaite yra senojo įvažiavimo į piliakalnį žymės.

Piliakalnis labai apardytas jame 1929 m. Z. Jaruckiui pasistačius sodybą (po kelerių metų nukelta į papėdę): jis buvo ariamas, nuskleisti pylimai, kastos duobės, šiaurinėje dalyje padarytas įvažiavimas. Piliakalnis apaugęs lapuočiais.

Vakarinėje papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta grublėtos keramikos.

Tyrimai
-------

Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. 1966 m. Vitas Valatka piliakalnio aikštelėje iškasė 3 šurfus (3 m²), aptiko 80 cm storio kultūrinį sluoksnį su anglimis, akmenimis. Radinius saugo Žemaičių muziejus Alka. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečiu – XIII a.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Renavo piliakalnis 20 km  Rimolių piliakalnis 16 km  Girkantų piliakalnis 12 km  Rotinėnų piliakalnis 8 km | Jautakių piliakalnis 29 km  Daubarių piliakalnis 27 km | Gyvolių piliakalnis 30 km  Papilės piliakalnis 40 km |  |
| Grigaičių piliakalnis 19 km  Alsėdžių piliakalnis 8 km |  | Rekčių piliakalnis 42 km  Šilėnų piliakalnis 47 km |
| Gelindėnų piliakalnis 11 km | Džiuginėnų piliakalnis 5 km  Paplienijos piliakalnis 17 km | Kalnėnų piliakalnis 6 km  Skurvydiškės piliakalnis 7 km |

Šaltiniai
---------

1. ↑   Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 45 (Nr. 110).
2. ↑  Vitas Valatka. Buožėnų pilalė // Kraštotyra. Vilnius, 1970. p. 126–130.

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m. p 78.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V. 1973, p.189
* Покровский Ф. В. Археологическая карта Ковенской губернии. Вильна, 1899.
* Petras Tarasenka. Lietuvos archeologijos medžiaga. Kaunas, 1928.

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai