recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Gedminaičių dvaras |
| --- |
| Ūkinio pastato liekanos Ūkinio pastato liekanos |
| Vieta | Gedminaičiai, Šilutės rajonas |
| Bajorų giminės | Pliateriai |
| Pastatų būklė | sunykę |

**Gedminaičių dvaras** – neišlikęs dvaras, buvęs Gedminaičiuose, Šilutės rajone.

Istorija
--------

### Iki XX a.

Gedminaičiai pirmą kartą paminėti 1644 m. Švėkšnos dvaro inventoriuje. Tuo metu kaime gyveno 9 šeimos, 1695 m. – 13. 1820 m. Švėkšnos dvaras buvo padalintas keturiems broliams grafams Broel-Pliateriams, Gedminaičių dvaras, iki tol buvęs Švėkšnos dvaro dalimi, tapo savarankišku ūkiniu vienetu. Tuomet Gedminaičiai ir keli šalia jo buvę kaimai atiteko grafui Jurgiui Broel-Pliateriui. Grafas dvare apsigyveno pasibaigus 1831 m. sukilimui. Kartu atvyko ji sekretorius, pagalbininkas rašytojas Simonas Stanevičius, dvare praleidęs trejus metus. Grafas Broel-Pliateris ir Stanevičius buvo sugalvoję surinkti visus iki to laiko išleistus šaltinius apie lietuvių praeitį ir kalbą, Gedminaičiuose įkurti Lituanistikos centrą.

1836 m. dvarą paveldėjo Jurgio Broel-Pliaterio sūnus Teodoras Antanas Juozas Broel-Pliateris, dvare gyvenęs ir miręs. Po Teodoro Broel-Pliaterio mirties (1899 m.) dvaras galimai priklausė Jurgiui Felicijonui Broel-Pliateriui.

### XX a.

1924 m. dvaras nacionalizuotas pagal Žemės reformos valdybos nutarimą Nr. 786. 1928 m. dvarą nusipirko Eduardas Jatulis, Lietuvos konsulas Tilžėje. Tuo metu dvarui priklausė 79,6666 ha žemės: 5,05 ha skirta sodybai, 51,4486 ha – dirbamai žemei, 19,525 ha – pievoms, 3,643 ha – keliams ir vandens telkiniams. Nupirktoje žemėje augo apie 123 vnt. kriaušių ir obelų, 17-50 m. amžiaus, bei dešimt pastatų:

| Paskirtis | Matmenys (m) | Sienos | Stogas |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyvenamasis namas | 27 x 11,5 x 3 | rąstai | gontas |
| Kumetynas | 28 x 13,2 x 3,2 | rąstai | čerpės |
| Svirnas | 20,1 x 9,2 x 4 | rąstai | čerpės |
| Sklepas (rūsys) | 20 x 7,5 x 3,5 | akmenys | gontas |
| Tvartas raguočiams ir arkliams | 106 x 13 x 2,8 | akmenys | čerpės |
| Daržinė | 42 x 9,5 x 2,5 | rąstai | gontas |
| Daržinė | 60 x 10,2 x 3 | rąstai | gontas |
| Kiaulininkas | 20 x 3,7 x 2 | rąstai | čerpės |
| Kiaulininkas | 10 x 3,5 x 2,2 | rąstai | čerpės |
| Paukštininkas | 17 x 8 x 2 | rąstai | čerpės |

E. Jatulis 1939–1945 m. buvo Lietuvos konsulas Mandžiūrijoje. Tuo metu dvare gyveno jo žmona Bronislava Jatulienė ir sūnūs Vytautas bei Gediminas Tautvydas. B. Jatulienė mirė 1943 m. sūnūs 1944 m. pasitraukė į Vakarus. Tarybinė valdžia dvarą paėmė į valstybinį fondą: Respublikinės žemės komisijos prie LTSR Ministrų Tarybos 1945–1948 m. byloje „Pabėgusių su priešais" ūkio sąraše nurodyta: „Į valstybinį fondą paimta 80 ha žemės, 2 gyvenamieji namai, 2 tvartai, 2 kluonai, svirnas, nenurodytos paskirties pastatas".

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Norkutė, Ona. „Gedminaičių dvaras" (PDF). Suarchyvuotas originalas (PDF) 2016-03-05. Nuoroda tikrinta 2015-10-20.
| **Thomas Hiärn** |
| --- |
| Gimė | 1638 m.Skvoricų k. Ingrija |
| Mirė | 1678 m. (~40 metų)Verdenas, Švedija |
|  |
| Veikla | poetas, istorikas |

**Tomas Jernas** (šved. *Thomas Hiärn*, taip pat *Tomas Hjärne, Hiärne, Hiærne, Hjärn, Hiaern*, 1638 m. Skvoricų kaimas, Ingrija – 1678 m. Verdeno ūkis, Švedija) – švediškai kalbėjęs Livonijos poetas ir istorikas.

Biografija
----------

Apie T. Jerno gyvenimą žinoma nedaug. Baigęs mokyklą tapo Dorpato universiteto studentu. 1666 m. Ingrijoje tarnavo fiskalu (finansų ir teisėtvarkos pareigūnu), vėliau tapo ordino sekretoriumi Saremoje.

T. Jernas yra pasireiškęs kaip poetas, tačiau daugiausia žinomas kaip istorikas. Jis nuodugniai tyrinėjo Baltijos kraštų istoriją, bet pats nespėjo nieko publikuoti. Jo septynių knygų veikalas „Ehst-, lyf- und lettlandische Geschichte" („Estų, lyvių ir latvių istorija") iki galo nebuvo išleistas iki 1835 m. (išspausdintas Karlo Napierskio leidinyje „Monumenta Livoniæ antiquæ"). 1794 m. Mintaujoje pasirodęs leidimas laikomas neišlikusiu. Kūrinys reikšmingas Švedijos istorijai, ypač nuodugniai aprašomos XVI a. nuo rusų invazijos sunkiai nukentėjusios šalys.

Rygos Riterių namų archyve saugoma T. Jerno kūrinių kolekcija apie Livonijos istoriją, o Meklenburgo Riterių namuose – apie Rygos arkivyskupų istoriją.

Istorikai T. Jerną vadina estų Titu Livijumi, o švedų poetė Hedviga Nordenflicht (1718–1763) jį lygino su Ovidijumi. Vadinasi, net jos laikais T. Jerno eilės buvo žinomos. Išskyrus vienintelį kūrinį „Lyckones säkreste Afvel", rastą švedų knygų leidėjo Pero Hanselio kolekcijoje, T. Jerno poezijos darbų neišlikę arba jie tebėra neatpažinti tarp daugybės kitų to laikotarpio nežinomų autorių eilių.

T. Jernas 1677 m. išvertė prancūzų rašytojo ir dramaturgo Ž. P. de la Sero „Pasvarstymus apie amžinybę".

Išnašos
-------

1. ↑  Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Hrsg. von Johann Friedrich von Recke, Karl Eduard Napiersky. Bd. 3. Mitau : Steffenhagen und Sohn 1831, S. 293–294
2. ↑   Nordisk familjebok 1909, v. 841
3. ↑   Svenskt biografiskt handlexikon 1906, lk502
4. 1 2 3  „Nordisk familjebok". Suarchyvuota iš originalo$1 $22019-08-01. Nuoroda tikrinta 2022-07-16.`{{cite web}}`: CS1 priežiūra: netinkamas URL (link)
5. 1 2 3 4  Svenskt biografiskt handlexikon, Nuoroda tikrinta 2022-07-16
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 40°46′ š. pl. 21°06′ r. ilg.﻿ / ﻿40.767°š. pl. 21.100°r. ilg.﻿ / 40.767; 21.100

| Mažasis Prespos ežeras |
| --- |
| Šv. Achilo sala M. Prespos ežereŠv. Achilo sala M. Prespos ežereŠv. Achilo sala M. Prespos ežere |
| Vieta | Albanija, Graikija |
| Plotas | 46,8 km² |
| Kilmė | tektoninė |
| Didžiausias gylis | 7,7 m |
|  |
|  Vikiteka | Mažasis Prespos ežeras |

**Mažasis Prespos ežeras** (alb. *Prespa e Vogël*, gr. Λίμνη Μικρή Πρέσπα) – ežeras Albanijoje ir Graikijoje, į pietus nuo Didžiojo Prespos ežero. Didžioji dalis (42,5 km²) priklauso Graikijai, tik pietvakarinis kampas (4,3 km²) – Albanijai. Ežere yra Šv. Achilo (Agijos Achilėjos) sala, kurioje X a. savo sostinę buvo įkūręs bulgarų karalius Samuelis.

Mažąjį, Didįjį Prespos ežerus bei Ochrido ežerą supančios šlapynės įtrauktos į Ramsar konvencijos sąrašą. Čia sutinkama didžiausia dalmatinių pelikanų kolonija, taip pat yra kitų retų vandens paukščių.

1970 m. dalis Devolo upės vandens nukreipta į Mažąjį Prespos ežerą, su tikslu jį panaudoti irigacijos reikmėms vasarą, tačiau dėl ežero dumblėjimo ši praktika nutraukta.
| Kaimynas |
| --- |
| Kaimynų ežerasKaimynų ežerasKaimynų ežeras |
| Vieta | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| Plotas | 0,43 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,3 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Didžiausias gylis | 19,5 m |
| Tūris | 3,26 km³ |
| Įteka | Klevelė |
| Išteka | Klevelė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Kaimynas

  |
| **Koordinatės** |  54°53′13″ š. pl. 26°12′47″ r. ilg.﻿ / ﻿54.88694°š. pl. 26.21306°r. ilg.﻿ / 54.88694; 26.21306Koordinatės: 54°53′13″ š. pl. 26°12′47″ r. ilg.﻿ / ﻿54.88694°š. pl. 26.21306°r. ilg.﻿ / 54.88694; 26.21306 |
|  |
|  Vikiteka | Kaimynas |

**Kaimynas** arba ***Kaimynų ežeras*** (blrs. *Каймін, Каймінскае*) – ežeras Gudijoje, Gardino srities Astravo rajone, 36 km į šiaurės rytus nuo Astravo. Patenka į Saročios ežeryną. Ilgis – 1,55 km, plotis iki 0,38 km. Baseino plotas – 159 km². Vandens skaidrumas – 2,0 m.

Dubaklonis netaisyklingas, sudarytas iš 3 duburių, jo gylis 10–15 m (šiaurės vakaruose – 3–5 m). Krantai apaugę miškais, ir krūmais. Iki 4–6 m gylio dugną dengia smėlis ir dumblas, giliau yra sapropelio nuogulų. Vandens augalai siekia 1–1,8 m gylį.

Kaimynas priklauso Neries baseinui. Prateka Klevelės upė (Neries intakas), per ją sąsmaukomis jungiasi su gretimais Zalavo ir Tumkų ežerais.

Prie ežero įsikūrę kaimai: Aukštieji Kaimynai, Ginkiškė.

Tarpukario lenkiškuose žemėlapiuose ežeras žymimas Želėdžio pavadinimu.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Каймін // Беларуская энцыклапедыя: У 18 т. / Рэдкал.: Г. П. Пашкоў і інш.. – Мн.: БелЭн, 1998. – Т. 7: Застаўка – Кантата.
2. ↑  Michaliszki, P29 S42, Mapa Taktyczna Polski, 1933 m. Nuoroda tikrinta 2020-06-13.
Koordinatės: 55°46′1″ š. pl. 22°26′35″ r. ilg.﻿ / ﻿55.76694°š. pl. 22.44306°r. ilg.﻿ / 55.76694; 22.44306


| Biržulis |
| --- |
| Vieta | Telšių raj. Lietuva |
| Plotas | 1,068 km² |
| Kranto linijos ilgis | 10,5 km |
| Kilmė | liekaninis |
| Vidutinis gylis | 0,91 m |
| Didžiausias gylis | 2,4 m |
| Įteka | Varnelė, Nakačia, B-1, B-2, V-14, bevardis upelis |
| Išteka | Virvytė |

**Biržulis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 4 km į šiaurės rytus nuo Varnių, Varnių regioniniame parke, Biržulio botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje. Ilgis šiaurės – pietų kryptimi 3,6 km, plotis iki 1,3 km. Ežeras yra reliktas didžiausio, kada nors Žemaitijoje telkšojusio ežero. Prieš 13 000 metų jo plotas buvęs ~5000 ha, prieš 4000 metų – 2000 ha. Baseino plotas – 19020 ha, paviršiaus altitudė 150,3 metro. 1967 metais buvo patvenktas; pratakumas 6467 % per metus.

Ežero kranto linija (ilgis 10,5 km) vingiuota, gausu užutėkių. Krantai, ypač vakaruose, pelkėti, ten driekiasi plynaraisčiai (Degėsių pelkė, Vaivorynės pelkė, užimančios ~ 900 ha plotą), tik rytuose yra sausesnio kranto prieigų, kur veši pievos. Krantą sudaro 4 terasos, kurių plotis atitinkamai 0,5–1 m, 2–3 m, 5–7 m ir 8–10 m. Biržulio dugnas padengtas sapropelingu moliu, vakarinėse ir šiaurinėse įlankose susikaupęs dumblas ir molingas sapropelis, o palei rytinį krantą yra smėlio. Ežeras yra lyninio tipo.

Vakaruose iš Lūksto ežero atiteka Varnelė (jos debitas >1 m³/s), pietuose įteka Nakačia (vidutinis debitas žiotyse 0,96 m³/s). Ežero šiaurėje išteka Ventos intakas Virvytė (vidutinis debitas ties Tryškiais 9,48 m3/s). Rytiniame ežero dubens šlaite trykšta požeminio vandens šaltiniai (>1 m³/s). Vasarą ežero vanduo drumzlinas dėl molio ir fitoplanktono dalelių. Biržulis yra eutrofinio tipo ežeras, jo dugne ir pakrantėse gausu augalijos.

Biržulio pakrantės gyvenamos nuo mezolito laikotarpio. Aplinkinėse pelkėse rasta virš 40 akmens amžiaus stovyklų (Biržulio stovyklavietės). Dabar palei rytinį krantą įsikūrusios Pavandenės, Pabiržulio, Paežerio, Šakalinės gyvenvietės. Po 1954 m. įvykdytos melioracijos ežero vandens lygis nuslūgo 1,5 m, plotas sumažėjo ~600 ha.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Restauruotinų Lietuvos ežerų nustatymas ir preliminarus restauravimo priemonių parinkimas šiems ežerams, siekiant pagerinti jų būklę. Galutinė ataskaita, I dalis. Vilnius, 2009. 265 psl.[neveikianti nuoroda]
2. ↑  Rimvydas Kunskas. *Biržulis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 259
| Klevelis |
| --- |
| Pelkėtas Klevelio krantasPelkėtas Klevelio krantasPelkėtas Klevelio krantas |
| Vieta | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| Plotas | 0,12 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,86 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Didžiausias gylis | 2,1 m |
| Tūris | 0,15 km³ |
| Įteka | Klevelė |
| Išteka | Klevelė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Klevelis

  |
| **Koordinatės** |  54°54′13″ š. pl. 26°08′47″ r. ilg.﻿ / ﻿54.90361°š. pl. 26.14639°r. ilg.﻿ / 54.90361; 26.14639Koordinatės: 54°54′13″ š. pl. 26°08′47″ r. ilg.﻿ / ﻿54.90361°š. pl. 26.14639°r. ilg.﻿ / 54.90361; 26.14639 |
|  |
|  Vikiteka | Klevelis |

**Klevelis** (blrs. *Клевел, Клевей*) – ežeras Gudijoje, Gardino srities Astravo rajone, 38 km į šiaurės rytus nuo Astravo. Patenka į Saročios ežeryną. Ilgis – 0,85 km, plotis iki 0,23 km. Baseino plotas – 114 km².

Dubaklonio gylis 10–15 m. Krantai žemi, daug kur pelkėti, apaugę mišku, krūmais. Dugnas plokščias, dengiamas sapropelio. Paviršius užaugęs vandens augalais.

Klevelis priklauso Neries baseinui. Prateka Klevelės upė (Neries intakas), per ją sąsmauka jungiasi su gretimu Belajės ežeru.

Prie ežero įsikūręs Baravos kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Блакiтная кнiга Беларусi. – Мн.:БелЭн, 1994.
Koordinatės: 55°50′45″ š. pl. 22°18′45″ r. ilg.﻿ / ﻿55.84583°š. pl. 22.31250°r. ilg.﻿ / 55.84583; 22.31250

| Ilgis |
| --- |
| Ilgio ežeras ties PluotineIlgio ežeras ties PluotineIlgio ežeras ties Pluotine |
| Vieta | Telšių raj. Lietuva |
| Plotas | 0,381 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,82 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 3,8 m |
| Didžiausias gylis | 12,7 m |
| Įteka | Mava |
| Išteka | Kliurkė |

**Ilgis** – ežeras vakarų Lietuvoje, Telšių rajone, apie 6 km į rytus nuo Žarėnų. Ilgis vakarų – rytų kryptimi 1,45 km, plotis iki 0,39 km. Altitudė 161,9 m. Gylis siekia 12,7 m. Ežeras telkšo rininiame duburyje. Pietiniai ir šiauriniai ežero krantai aukšti ir statūs (aukštis 8-10), o rytinis ir vakarinis galai pelkėti. Šiaurinėje pakrantėje stūkso Kegų miškas. Atabrado dugnas sudarytas iš molingo smėlio, giliau slūgso dumblingas molis. Per Ilgį iš Sydeklio ežero į Pluotinalio ežerą teka Mava (Kliurkė) (Minijos baseinas).

Prie Ilgio įsikūrę Kegų ir Pluotinės kaimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Ilgis (Telšių r. Žarėnų sen.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 47
*IPA* parašyta Tarptautine fonetine abėcėle
**Tarptautinė fonetinė abėcėlė** (angl. *International Phonetic Alphabet, IPA*) arba **TFA** – abėcėlinė fonetinio žymėjimo sistema, paremta lotynų abėcėle. Ją sukūrė Tarptautinė fonetikos asociacija, siekdama sunorminti įvairių kalbų garsų užrašymą. Tarptautinę fonetinę abėcėlę naudoja leksikografai, žmonės, kurie moko(si) užsienio kalbų, lingvistai, kalbos ir kalbėsenos patologai, dainininkai, aktoriai, dirbtinių kalbų kūrėjai bei vertėjai.

TFA sukurta taip, kad pavaizduotų tik tas kalbos savybes, kurias turi šnekamoji (oralinė/vokalinė) kalba: kalbos garsus, fonemas, intonaciją ir žodžių bei skiemenų išskaidymą. Tam, kad būtų atskirtos papildomos savybės kaip griežimas dantimis, šveplavimas ar garsai, sukuriami su kiškio lūpa ar vilko gomuriu, gali būti naudojamas išplėstas simbolių rinkinys, vadinamas *TFA papildymu* (angl. *Extensions to the IPA*).

TFA simboliai yra sudaryti iš vieno arba daugiau elementų, priskiriamų dviem tipams: raidės ir diakritiniai ženklai. Pavyzdžiui, anglų kalbos raidė ⟨t⟩ TFA sistema gali būti užrašyta viena raide – [t], arba raide su diakritiniu ženklu – [t̺ʰ]. Tai priklauso nuo to, kaip tiksliai jos tarimą norima užrašyti. Dažnai foneminei transkripcijai naudojami pasvirieji brūkšniai, todėl /t/ yra mažiau tikslu nei [t] ar [t̺ʰ] ir, priklausomai nuo kalbos ir konteksto, gali reikšti abu garsus.

Retkarčiais Tarptautinė fonetikos asociacija prideda, panaikina ar pakeičia tam tikras raides ar diakritinius ženklus. Po paskutinio pakeitimo 2005 m. TFA turi 107 raides, 52 diakritinius ir 4 prozodinius ženklus. Visi jie pavaizduoti TFA tinklalapyje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  International Phonetic Association (IPA), *Handbook*.
2. 1 2  MacMahon, Michael K. C. (1996). „Phonetic Notation". In P. T. Daniels ir W. Bright (red.). *The World's Writing Systems*. Niujorkas: Oxford University Press. pp. 821–846. ISBN 0-19-507993-0.
3. ↑  Wall, Joan (1989). *International Phonetic Alphabet for Singers: A Manual for English and Foreign Language Diction*. Pst. ISBN 1877761508.
4. ↑  „IPA: Alphabet". Langsci.ucl.ac.uk. Suarchyvuotas originalas 2012-10-10. Nuoroda tikrinta 2012-11-20.
5. ↑  „current IPA chart" (PDF). Suarchyvuotas originalas (PDF) 2009-03-26. Nuoroda tikrinta 2012-11-20.
*Kitos reikšmės – Raka (reikšmės).*
Koordinatės: 55°37′51″ š. pl. 26°56′35″ r. ilg.﻿ / ﻿55.63083°š. pl. 26.94306°r. ilg.﻿ / 55.63083; 26.94306

| Raka |
| --- |
| Vieta | Baltarusija, Breslaujos rajonas |
| Plotas | 0,83 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,3 km |
| Kilmė | ledyninė |
| Didžiausias gylis | 17 m |
| Įteka | daug upelių, protakų |
| Išteka | Raka |

**Raka** (blrs. *Рака*) – ežeras Vakarų Baltarusijoje, Vitebsko srities Breslaujos rajone.

Geografija
----------

Ilgis 3 km, didžiausias plotis 0,76 km, bendras plotas 0,83 km². Maksimalus gylis 17 m, kranto linijos ilgis 7,3 km. Iki 18 m aukščio krantai apaugę krūmokšniais, rytiniai ir pietiniai gerokai žemesni (3–3,5 m). Šiaurinis krantas užpelkėjęs. Dugnas dumblėtas, prie kranto smėlėtas. Pakrantės augmenijos juosta siekia 8 m. Įteka upeliai iš Birutės, Ružavo, Bužo ir Mizeriškių ežerų; išteka upė Raka (ilgis apie 2 km ilgio, žiotys Druveto ežere).

Istorija
--------

Pietiniai ežero krantai apaugę Rako šilu (blrs. *Pацкий Бор*). Šio miško vakarinėje dalyje iškilęs piliakalnis, išsidėstę prancūzų kapais vadinami pilkapiai. Nors jie neturi nieko bendro su 1812 m. Napoleono žygiu į Rusiją, bet pati vietovė su šiais įvykiais yra susijusi. Būtent prie vakarinių Druveto ežero krantų, netoli minėtų pilkapių maršalas Mišelis Nėjus buvo priverstas keturias dienas leisti savo kariams stovyklauti, nes prancūzų kariuomenę buvo apėmusi dizinterijos epidemija ir ji nebegalėjo toliau žygiuoti.

Šiaurinėje ežero pusėje yra vietovė, kurioje lobių ieškotojai nesėkmingai bando rasti Napoleono armijos užkastus turtus. Apie juos vietiniai gyventojai sukūrė nemažai legendų.

Šaltiniai
---------

* Блакітная кніга Беларусі: энцыкл. // Рэдкал.: Н. А. Дзісько, М. М. Курловіч, Я. В. Малашэвіч і інш.; Маст. В. Г. Загародні. – Мн.: БелЭн, 1994. – 415 с. ISBN 5-85700-133-1. – Паводле эл.рэсурса poseidon.by Archyvuota kopija 2014-09-01 iš Wayback Machine projekto.
* Природа Белоруссии: Попул. энцикл./ БелСЭ; Редкол.: И. П. Шамякин (гл.ред.) и др. –Мн.: БелСЭ, 1986. –599 с. 40 л. ил.
* Государственный водный кадастр: Водные ресурсы, их использование и качество вод (за 2004 год) / М-во природных ресурсов и охраны окружающей среды. –Мн. 2005. –135 с.
* Ресурсы поверхностных вод СССР. Описание рек и озёр и расчёты основных характеристик их режима. Т. 4.
* Национальный парк *Браславские озера*

Nuorodos
--------

* Ežeras žemėlapyje
* Vaizdas iš kosmoso
| Antakmenių ežeras |
| --- |
| Antakmenių ežeras nuo Čižiūnų pusėsAntakmenių ežeras nuo Čižiūnų pusėsAntakmenių ežeras nuo Čižiūnų pusės |
| Vieta | Trakų raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,845 km² |
| Kranto linijos ilgis | 7,51 km |
| Kilmė | rininis |
| Vidutinis gylis | 5,85 m |
| Didžiausias gylis | 12,5 m |
| Įteka | Lėda, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | M-1 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Antakmenių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  54°36′20″ š. pl. 24°33′25″ r. ilg.﻿ / ﻿54.60556°š. pl. 24.55694°r. ilg.﻿ / 54.60556; 24.55694Koordinatės: 54°36′20″ š. pl. 24°33′25″ r. ilg.﻿ / ﻿54.60556°š. pl. 24.55694°r. ilg.﻿ / 54.60556; 24.55694 |

**Antakmenių ežeras** – ežeras pietryčių Lietuvoje, Trakų rajone, apie 3 km į šiaurės rytus nuo Aukštadvario, Aukštadvario regioniniame parke, į vakarus nuo kelio  **221**  Vievis–Aukštadvaris . Ilgis vakarų-pietryčių kryptimi 2,1 km, plotis iki 0,73 km. Altitudė 145,8 m. Giliausia vieta – 12,5 m. Ežeras rininis. Kranto linija vingiuota, daug įlankų ir pusiasalių. Pietrytiniame gale yra 1,16 ha ploto sala, šiaurrytiniame gale – 0,12 ha sala. Krantai aukšti, pietryčiuose pelkėti. Atabradas siauras, padengtas smėliu. Aplink ežerą daugiausia plyti dirbami laukai ir pievos, vietomis auga miškeliai. Į šiaurinę Antakmenių ežero dalį įteka du upeliai, o pietryčiuose M-1 upelis išteka į Mošios ežerą, priklausantį Verknės baseinui.

Ežere yra 7 rūšių žuvų: aukšlių, kuojų, lydekų, karosų, pūgžlių, ešerių, karšių.

Aplink ežerą išsidėstę kaimai: Akmeniai, Čižiūnai, Ličiūniškės, Paukšteliškės. Veikia kaimo turizmo sodyba.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Antakmenių ežeras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 73
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°42′0″ š. pl. 27°1′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.70000°š. pl. 27.01667°r. ilg.﻿ / 55.70000; 27.01667

| Strustas |
| --- |
| StrustasStrustasStrustas |
| Vieta | Baltarusija |
| Plotas | 13 km² |
| Kranto linijos ilgis | 27,8 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 7,3 m |
| Didžiausias gylis | 23 m |
| Tūris | 0,0943 km³ |

**Strustas** (blrs. *Струста*, rus. *Струсто*) – ežeras Baltarusijoje, Vitebsko srities, Breslaujos rajone. Ilgis – 6,4 km. Plotis – 4,2 km. Aukštis virš jūros lygio 129 m. Baseino plotas – 223 km². Skaidrumas – 4,8 m.

Šlaitai neaukšti, tik šiaurinėje dalyje iškyla iki 25–30 m. Krantus sudaro smėlis, žvirgždas, vietomis pelkėti. Ežere 7 salos, bendras plotas – 2,58 km². Šovos salos šlaitai iškilę virš vandens 20–25 m, o joje pačioje telkšo du mažyčiai ežeriukai. Pietinėse ir rytinėse pakrantėse nendrių juosta siekia 150–200 m.

Vanduo pratakais atiteka iš Snudo, Boloiso, Elnios ežerų, nuteka į Voiso ežerą.

Breslaujos ežerų nacionalinio parko dalis.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Tú alfagra land mítt| Tu gražiausia mano žemė |
|  |
| Nacionalinis šios šalies himnas | Farerai Farerai |
| Žodžių autorius | Símun av Skarði, 1906 m. |
| Kompozitorius | Petur Alberg |

**Farerų himnas** (far. *Tú alfagra land mítt*, oficialiai *Mítt alfagra land*, liet. *Tu gražiausia mano žemė*) – nacionalinis Farerų salų himnas. Žodžius 1906 m. sukūrė poetas, politikas ir istorijos bei kalbų mokytojas Símun av Skarði (1872–1942). Muzikos autorius smuikininkas ir dainų autorius – Petur Alberg (1885–1940).

Farerų kalba
------------

**Mítt alfagra land**
Tú alfagra land mítt, mín dýrasta ogn!
á vetri so randhvítt, á sumri við logn,
tú tekur meg at tær so tætt í tín favn.
Tit oyggjar so mætar, Guð signi tað navn,
sum menn tykkum góvu, tá teir tykkum sóu.
Ja, Guð signi Føroyar, mítt land!
Hin roðin, sum skínur á sumri í líð,
hin ódnin, sum týnir mangt lív vetrartíð,
og myrkrið, sum fjalir mær bjartasta mál,
og ljósið, sum spælir mær sigur í sál:
alt streingir, ið tóna, sum vága og vóna,
at eg verji Føroyar, mítt land.
Eg nígi tí niður í bøn til tín, Guð:
Hin heilagi friður mær falli í lut!
Lat sál mína tváa sær í tíni dýrd!
So torir hon vága – av Gudi væl skírd -
at bera tað merkið, sum eyðkennir verkið,
ið varðveitir Føroyar, mítt land!

Danų kalba
----------

**Min Skønneste Land**
O, Færø så fager, min dyreste skat!
Når vinterstorm brager, i lun sommernat
du drager derude mig hjem i din favn.
I øer så prude, Gud signe det navn,
som fædrene gav jer, da de fandt bag hav jer.
Ja, Gud signe Færø, mit land.
Hin solglans, som svæver om sommergrøn lid,
og stormen, som kræver mangt liv vintertid,
og mørket, som dølger mig fjeldryg og tind,
og lyset, som bølger og hvisker i sind:
Alt strenge, som klinger og lønligt mig tvinger
at værge dig, Færø, mit land.
Mit knæ vil jeg bøje i bøn til dig, Gud:
Din fred, o du høje, lad bringe mig bud!
Min sjæl vil sig sænke i dit nådebad,
så tør den vel tænke – frimodig og glad –.
at frembære mærket, som vidner om værket,
der tjerner dig, Færø, mit land!

**Europos valstybių himnai**

|  |
| --- |
| Airija · Albanija · Andora · Armėnija · Austrija · Azerbaidžanas · Baltarusija · Belgija · Bosnija ir Hercegovina · Bulgarija · Čekija · Danija · Didžioji Britanija (JK) · Estija · Graikija · Gruzija · Islandija · Ispanija · Italija · Juodkalnija · Kazachstanas · Kipras · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lichtenšteinas · Lietuva · Liuksemburgas · Makedonija · Malta · Moldavija · Monakas · Norvegija · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Rusija · San Marinas · Serbija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Šveicarija · Turkija · Ukraina · Vatikanas · Vengrija · Vokietija |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
*Kitos reikšmės – Anykštis (reikšmės).*
Koordinatės: 54°27′13.59″ š. pl. 24°26′39.1″ r. ilg.﻿ / ﻿54.4537750°š. pl. 24.444194°r. ilg.﻿ / 54.4537750; 24.444194

| Anykštis |
| --- |
| Vieta | Trakų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,394 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,07 km |
| Didžiausias gylis | 5 m |
| Įteka | Anykštė, 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Žižma |

**Anykštis** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajono pietvakariuose, 4 km į rytus nuo Pivašiūnų, ties riba su Alytaus rajonu. Ežero gylis iki 5 m. Ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,96 km, plotis – iki 0,7 km. Altitudė 137,4 m. Šiaurinėje dalyje yra salelė, kurios plotas 0,21 ha. Krantai žemi, pelkėti, tik šiaurinis krantas aukštesnis ir sausas. Iš šiaurės prieina Milkos miškas, kitose pakrantėse plyti pelkės ir miškeliai. Vakaruose išteka Žižmos upelis į Žiežmens ežerą (Varėnės baseinas).

Prie Anykščio įsikūrę Ponykščių ir Jaroslaviškių kaimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. *Anykštis (Trakų raj.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 71
Koordinatės: 54°58′33″ š. pl. 26°25′00″ r. ilg.﻿ / ﻿54.97583°š. pl. 26.41667°r. ilg.﻿ / 54.97583; 26.41667

| Baldukas |
| --- |
| Baldukas temstantBaldukas temstantBaldukas temstant |
| Vieta | Baltarusija |
| Plotas | 0,78 km² |
| Kranto linijos ilgis | 5 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 15,3 m |
| Didžiausias gylis | 39,7 m |
| Tūris | 0,01189 km³ |

**Baldukas** (blrs. *Балдук*) – ežeras Gudijoje, Minsko srityje, Medilo rajone, Balduko ežeryne. Susidaręs moreninėje įduboje, telkšo 167 m aukštyje virš jūros lygio. Ilgis 2,05 km, plotis iki 0,7 km. Kranto linija nelabai vingiuota, jos ilgis 5 km. Duburio šlaitai statūs (25–30 m), ežeras gan gilus (39,7 m).

Ežeras nelabai pratakus. Šiaurėje protaka jungiasi su Baldučycos ežeru, pietuose – su Stračia.

Dėl siauro atabrado vandens augalija negausi. Tik lėkštesniuose pietryčių šlaituose nendrynų juosta išsiplečia iki 50–80 m. Balduke gyvena lydekos, karšiai, ešeriai, kuojos, aukšlės.

Balduko ežeras patenka į Naručio nacionalinį parką.

Šaltiniai
---------

* Природа Белоруссии: Попул. энцикл. / БелСЭ; Редкол.: И. П. Шамякин (гл.ред.) и др. – Мн.: БелСЭ, 1986. – 599 с. 40 л. ил.
Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains| Brangioji, Gajana, upių ir lygumų žeme |
| Nacionalinis šios šalies himnas | Gajanos vėliava Gajana |
| Žodžių autorius | Archibald Leonard Luker |
| Kompozitorius | Robert Cyril Gladstone Potte |
| Himnas nuo | 1966 |
|  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Gajanos himnas |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |
| *Problemos klausantis šio failo? Pabandykite MediaWiki.* |

 |

***Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains*** – nacionalinis Gajanos himnas. Žodžiai – Archibald Leonard Luker, muzika – Robert Cyril Gladstone Potter. Himnas pasirinktas nacionaliniu, likus mėnesiui iki nepriklausomybės paskelbimo.

Žodžiai
-------

Dear land of Guyana, of rivers and plains;
Made rich by the sunshine, and lush by the rains,
Set gem-like and fair, between mountains and sea,
Your children salute you, dear land of the free
Green land of Guyana, our heroes of yore,
Both bondsmen and free, laid their bones on your shore.
This soil so they hallowed, and from them are we,
All sons of one Mother, Guyana the free.
Great land of Guyana, diverse though our strains,
We’re born of their sacrifice, heirs of their pains,
And ours is the glory their eyes did not see,
One land of six peoples, united and free.
Dear land of Guyana, to you will we give,
Our homage, our service, each day that we live;
God guard you, great Mother, and make us to be
More worthy our heritage, land of the free.

Nuorodos
--------

* MIDI File Archyvuota kopija 2008-03-12 iš Wayback Machine projekto.

**Pietų Amerikos valstybių himnai**

|  |
| --- |
| Argentina · Bolivija · Brazilija · Čilė · Ekvadoras · Gajana · Kolumbija · Paragvajus · Peru · Surinamas · Urugvajus · Venesuela |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
| **Gábor Kósa** |
| --- |
| Gimė | 1971 m. sausio 31 d. (53 metai)Budapeštas |
|  |
| Veikla | religijų istorikas, sinologas |
| Sritis | kinų mitologija, manicheizmas |
| Organizacijos | Budapešto Lorando Etvešo universitetas |
| Pareigos | docentas |
|  |
| Išsilavinimas | habilituotas mokslų daktaras |
| Alma mater | Budapešto Lorando Etvešo universitetas |

**Gaboras Koša** (*Gábor Kósa*, g. 1971 m. sausio 31 d.) – Vengrijos religijų istorikas, sinologas. Etvešo Lorando (*Eötvös Loránd*) universiteto Humanitarinių mokslų fakulteto sinologijos katedros docentas.

Karjera
-------

Gaboras Koša gimė Budapešte. Įgijo anglų kalbos (1995 m.), kinų kalbos (1997 m.) ir religijos mokslų magistro laipsnius (2011 m.). 2006 m. apgynė daktaro disertaciją „Su manicheizmu susijusių kinų tekstų terminologinė analizė" (veng. *A manicheizmussal kapcsolatos kínai nyelvű szövegek terminológiai elemzése*).

1999–2008 m. jis dėstė „Dharmos vartų" budistiniame koledže. Eėtvėšo Lorando universitete dirba nuo 2009 m.

Koša buvo apdovanotas Japonijos mokslo skatinimo draugijos (JSPS, 2008–2009 m.) ir Taivano Čiang Čingkuo tarptautinių mokslininkų mainų fondo doktorantūros stipendija (2010–2012 m.). 2014–2015 m. jis buvo EURIAS bendradarbis Kembridžo universiteto Menų, socialinių mokslų ir humanitarinių mokslų tyrimų centre (CRASSH). 2020–2021 m. buvo Roger E. Covey narys Rytų Azijos studijų institute Pažangių studijų institute (IAS, Prinstonas).

Gaboras Koša yra ELTE universiteto Šilko kelio tyrimų grupės narys, Australijos tyrimų tarybos projekto „Manichėjų liturginiai tekstai ir praktika nuo Egipto iki Kinijos" partneris. Vienas iš Vengrijos žurnalo „Távol-Keleti Tanulmányok" redaktorių. Nuo 2019 m. eina *Acta Orientalia Academiae Scientiarum Hungaricae* vyriausiojo redaktoriaus pareigas. Vengrijos mokslų akademijos Orientalistikos komiteto narys.

Pagrindinės tyrimų sritys: kinų mitologija, senovės kinų šamanistinės (*wu*) praktikos, kinų manicheizmas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Köztestületi tagok". *mta.hu* (vengrų). Nuoroda tikrinta 10 October 2021.
2. ↑  „Gabor Kosa – CRASSH". *www.crassh.cam.ac.uk*. Nuoroda tikrinta 29 September 2021.
3. ↑  „Gábor Kósa | European Institutes for Advanced Study (EURIAS) Fellowship Programme | 2018–2019". *www.2018–2019.eurias-fp.eu*. Nuoroda tikrinta 29 September 2021.
4. ↑  „Gabor Kosa – Scholars | Institute for Advanced Study". *www.ias.edu* (anglų). 6 March 2020. Nuoroda tikrinta 29 September 2021.
5. ↑  „Budapest Centre for Buddhist Studies, Budapest". *tavolkeletiintezet.elte.hu*. Suarchyvuotas originalas 2023-06-16. Nuoroda tikrinta 10 October 2021.
6. ↑  „Liturgical texts and practices in the ancient world". *Macquarie University* (anglų). Nuoroda tikrinta 10 October 2021.
7. ↑  „Távol-keleti Tanulmányok". *ojs.elte.hu*. Nuoroda tikrinta 10 October 2021.
8. ↑  „Gábor Kósa | Eötvös Loránd University - Academia.edu". *elte.academia.edu*. Nuoroda tikrinta 29 September 2021.
9. ↑  „Magyar Tudományos Művek Tára". *m2.mtmt.hu*. Nuoroda tikrinta 10 October 2021.
10. ↑  „Gábor Kósa". *gaborkosa.academia.edu*. Suarchyvuotas originalas 2022-03-25. Nuoroda tikrinta 19 February 2022.
*Kitos reikšmės – Dumblis.*
Koordinatės: 54°27′47″š. pl. 24°35′55″r. ilg.﻿ / ﻿54.463°š. pl. 24.5985°r. ilg.﻿ / 54.463; 24.5985

| Dumblis |
| --- |
| Vieta | Trakų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,388 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,34 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 2,1 m |
| Didžiausias gylis | 8,0 m |
| Įteka | 2 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Musė |

**Dumblis** – ežeras Trakų rajono savivaldybės teritorijoje, Merkio baseine, 2 km į pietus nuo Onuškio.

Geografija
----------

Plotas 38,8 ha. Ilgis iš vakarų į rytus 1,26 km, didžiausias plotis 0,47 km. Paviršiaus altitudė 140,3 m. Didžiausias gylis 8,0 m, vidutinis gylis 2,1 m. Baseino plotas 6,1 km². Kranto linija labai vingiuota. Krantai daugiausia pelkėti, apaugę krūmais. Dugną dengia sapropelingas dumblas. Ežerą supa Onuškio ir Ruklabalių miškai, tik pietinėje pakrantėje plyti pievos, įsikūręs Taučionių kaimas. Vakaruose upeliu susisiekia su 2,2 ha dydžio užankančiu ežeru, kuris anksčiau laikytas Dumblio ežero dalimi. Pietryčiuose išteka Musės upė link Varėnės upės. Pratakumas 136 %. Rytine pakrante eina kelias  **4724**  Onuškis–Žilinai–Puodžiai .

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Dumblis (Trakų r.)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 200 psl.
*Kitos reikšmės – Narutis (reikšmės).*

| Narutis, Naročius |
| --- |
|  |
| Vieta | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| Plotas | 79,6 km² |
| Kranto linijos ilgis | 41 km |
| Kilmė | ledyninė |
| Vidutinis gylis | 8,9 m |
| Didžiausias gylis | 24,08 m |
| Tūris | 0,71 km³ |
| Išteka | Narutis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Narutis, Naročius

  |
| **Koordinatės** |  54°51′9″ š. pl. 26°44′59″ r. ilg.﻿ / ﻿54.85250°š. pl. 26.74972°r. ilg.﻿ / 54.85250; 26.74972Koordinatės: 54°51′9″ š. pl. 26°44′59″ r. ilg.﻿ / ﻿54.85250°š. pl. 26.74972°r. ilg.﻿ / 54.85250; 26.74972 |

**Narutis** (arba ***Naročius***; blrs. *Нарач*, rus. *Нарочь*) – ežeras šiaurės vakarų Baltarusijoje (didžiausias šalyje), Minsko srityje, Medilo rajone.

Geografija ir gamta
-------------------

Išsidėstęs Švenčionių aukštumoje, Narutės upės baseine. Kartu su Mėstro, Batoryno, Blednojės ežerais sudaro Naručio ežeryną. Susidarė traukiantis ledynui. Ežere gyvena 22 rūšių žuvys, iš kurių paprastieji plakiai, vėgėlės, upiniai unguriai ir stambiausios europinės lydekos. Ežere ir šalia jo peri gulbės nebylės, mažieji kragai, mažosios žuvėdros, ereliai žuvininkai ir kiti paukščiai.

Turizmas
--------

Svarbiausia pakrantės gyvenvietė bei populiari turistinė poilsiavietė – Naročius. Sovietmečiu prie Naručio ežero buvo sąjunginė „Stumbriuko" vaikų stovykla. Ežeras įeina į Naručio nacionalinio parko teritoriją.

Istorija
--------

Tarpukario metu ir JAV lietuvių pokario Lietuvos fizinės geografijos vadovėliuose buvo nurodomas kaip didžiausias Lietuvos ežeras (pagal 1920 m. Lietuvos–TSRS sienos situaciją). Sovietmiečiu pakrantėse dar gyveno lietuviškai šnekantys žmonės, vėliau asimiliavęsi su slavais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Naročius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-07-31.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Laisvė| Nacionalinis šios šalies himnas | Gvinėjos vėliava Gvinėja |
| Dar žinomas kaip | Liberté |
| Kompozitorius | Kodofo Moussa |
| Himnas nuo | 1958 |

***Liberté*** - nacionalinis Gvinėjos himnas. Oficialus himnas nuo 1958 m. nepriklausomybės paskelbimo. Kompozitorius - Kodofo Moussa. Žodžių autorius nežinomas.

Žodžiai prancūzų kalba
----------------------

Peuple d'Afrique!
Le Passé historique!
Que chante l'hymne de la Guinée fière et jeune
Illustre epopée de nos frères
Morts au champ d'honneur en libérant l'Afrique!
Le peuple de Guinée prêchant l'unité
Appelle l'Afrique.
Liberté! C'est la voix d'un peuple
Qui appelle tous ses frères à se retrouver.
Liberté! C'est la voix d'un peuple
Qui appelle tous ses frères de la grande Afrique.
Bâtissons l'unité africaine dans l'indépendance retrouvée.

Žodžiai anglų kalba
-------------------

People of Africa!
The historic past!
Sing the hymn of a Guinea proud and young
Illustrious epic of our brothers
Who died on the field of honour while liberating Africa!
The people of Guinea, preaching Unity,
Call to Africa.
Liberty! The voice of a people
Who call all her brothers to find their way again.
Liberty! The voice of a people
Who call all her brothers of a great Africa.
Let us build African Unity in a newly found independence!

Nuorodos
--------

* MIDI Archyvuota kopija 2007-03-05 iš Wayback Machine projekto.

**Afrikos valstybių himnai**

|  |
| --- |
| Alžyras · Angola · Beninas · Bisau Gvinėja · Botsvana · Burkina Fasas · Burundis · CAR · Čadas · Dramblio Kaulo Krantas · Džibutis · Egiptas · Eritrėja · Etiopija · Gabonas · Gambija · Gana · Gvinėja · Kamerūnas · Kenija · Komorai · Kongas · Kongo DR · Lesotas · Liberija · Libija · Madagaskaras · Malavis · Malis · Marokas · Mauricijus · Mauritanija · Mozambikas · Namibija · Nigerija · Nigeris · Pietų Afrika · Pietų Sudanas · Pusiaujo Gvinėja · Ruanda · San Tomė ir Prinsipė · Seišeliai · Senegalas · Siera Leonė · Somalis · Sudanas · Svazilandas · Tanzanija · Togas · Tunisas · Uganda · Vakarų Sachara · Zambija · Zimbabvė · Žaliasis Kyšulys
Britų Teritorijos Indijos vandenyne · Majotas · Reunjonas · Šv. Elena |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
Koordinatės: 54°40′46″ š. pl. 24°56′46″ r. ilg.﻿ / ﻿54.67944°š. pl. 24.94611°r. ilg.﻿ / 54.67944; 24.94611


| Šulininkų ežeras |
| --- |
| Vieta | Trakų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,262 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2,36 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 12,4 m |
| Didžiausias gylis | 35,5 m |
| Įteka | Šulininkų upelis |

**Šulininkų ežeras** arba ***Pervalonių ežeras*** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 5 km į šiaurę nuo Trakų, 0,7 km nuo šiaurinio Galvės kranto. Ežeras termokarstinės kilmės. Jo ilgis iš šiaurės rytų į pietvakarius 0,76 km, plotis iki 0,5 km. Altitudė 152 m. Giliausia Šulininkų ežero vieta siekia 35,5 m. Krantai aukšti ir statūs, apyežerėje driekiasi dirbami laukai, o vakaruose dunkso Šulininkų miškas. Vakarinėje dalyje yra 0,2 ha ploto salelė. Ežeras nenutekantis, priklauso Galvės ežero baseinui.

Rytinėje pakrantėje yra Šulininkų kaimas. Kiek toliau vakaruose telkšo pora mažų ežerėlių – Apvalukas ir Dydiškių ežeras. Rytine pakrante eina kelias Nr. 4722 (Trakai – Rykantai).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Šulininkų ežeras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 222
Koordinatės: 54°41′26″ š. pl. 24°58′25″ r. ilg.﻿ / ﻿54.69056°š. pl. 24.97361°r. ilg.﻿ / 54.69056; 24.97361

| Dvarčių ežeras |
| --- |
| Vieta | Trakų raj. Lietuva |
| Plotas | 0,258 km² |
| Kranto linijos ilgis | 3,26 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 9,9 m |
| Didžiausias gylis | 24,7 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | Birvos upelis |

**Dvarčių ežeras** – ežeras Lietuvoje, Trakų rajone, 6,5 km į šiaurės rytus nuo Trakų, 2,5 km į pietus nuo Rykantų. Ilgis šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 1,17 km, plotis iki 0,45 km. Altitudė 155,2 m. Giliausia vieta siekia 24,7 m. Ežero dubuo rininės kilmės. Kranto linija vingiuota. Krantai statūs, šiaurės rytuose apaugę medžiais ir krūmais. Pakrantės daugiausia apaugę miškeliais. Pietuose išteka Birvos upelis į Birvos ežerą.

Prie Dvarčių ežero įsikūrę Padvariškių, Raudonės I, Raudoniškių kaimai. Veikia kaimo turizmo sodyba.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Dvarčių ežeras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 476
Ој, свијетла мајска зоро| Ah, ryški gegužės aušra |
| Nacionalinis šios šalies himnas | Juodkalnijos vėliava Juodkalnija |
| Žodžių autorius | Sekula Drljević, 1932 |
| Himnas nuo | 2004 |
|  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| *Oj svijetla majska zoro* |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |
| *Problemos klausantis šio failo? Pabandykite MediaWiki.* |

 |

**Ah, ryški gegužės aušra** (juodkal. *Oj, svijetla majska zoro*) – oficialus Juodkalnijos himnas. 
Dainos žodžius 1932 arba 1933 m. parašė Sekula Drljević, harmonizavęs liaudies dainą „Amžina mūsų Juodkalnija" *(Vječna naša Crna Goro)*. Daina pirmą karta publikuota 1937 m. Zagrebe knygoje „Raudona Kroatija" *(Crvena Hrvatska)*. „Ah, ryški gegužės aušra" tapo populiari liaudies daina, oficialiai himnu patvirtinta 2004 m. liepos 13 d. per Juodkalnijos valstybingumo dienos šventę. Šalies konstitucijoje melodija ir žodžiai įtvirtinti 2007 m.

Eilės
-----

Ој свијетла мајска зоро  

Мајко наша Црна Горо  

Синови смо твог стијења  

И чувари твог поштења  

Волимо вас, брда тврда,  

И стравичне ваше кланце  

Који никад не познаше  

Срамотнога ропства ланце.  

Док ловћенској нашој мисли  

Наша слога даје крила,  

Биће горда, биће славна  

Домовина наша мила.  

Ријека ће наших вала,  

Ускачући у два мора,  

Глас носити океану,  

Да је вјечна Црна Гора.

Nuorodos
--------

* Juodkalnijos himno vokalinis įrašas, visų posmų vertimas į lietuvių kalbą - tinklalapis Himnai.lt
* Himno versija MIDI formatu Archyvuota kopija 2009-04-01 iš Wayback Machine projekto.

**Europos valstybių himnai**

|  |
| --- |
| Airija · Albanija · Andora · Armėnija · Austrija · Azerbaidžanas · Baltarusija · Belgija · Bosnija ir Hercegovina · Bulgarija · Čekija · Danija · Didžioji Britanija (JK) · Estija · Graikija · Gruzija · Islandija · Ispanija · Italija · Juodkalnija · Kazachstanas · Kipras · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lichtenšteinas · Lietuva · Liuksemburgas · Makedonija · Malta · Moldavija · Monakas · Norvegija · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Rusija · San Marinas · Serbija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Šveicarija · Turkija · Ukraina · Vatikanas · Vengrija · Vokietija |
| **Valstybių atributika:** Valstybinių vėliavų galerija · Valstybiniai himnai · Herbai |
| ***Šauk į gyvuosius, melskis už mirusius*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Prega il Morto e Ammazza il Vivo |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Giuseppe Vari |
| Scenaristas (-ai) | Adriano Bolzoni |
| Vaidina | Klaus Kinski |
| Metai | 1971 |
| Žanras | vesternas |
| Trukmė | 90 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Šauk į gyvuosius, melskis už mirusius** (it.  *Prega il Morto e Ammazza il Vivo*) – 1971 m. italų sukurtas vesternas, kuriame pagrindinį vaidmenį atliko aktorius Klausas Kinskis.

Režisierius Kventinas Tarantino šį filmą įtraukė į savo mėgstamiausių vesternų sąrašą (16 vieta „Top 20 favorite Spaghetti Westerns").

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Klaus Kinski – Denas Hoganas
* Paolo Casella – Džonas Vebas
* Dante Maggio – Džonatanas
* Patrizia Adiutori – Santa
* Dino Strano – Rydas
* Victoria Zinny – Eleonora

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Po sėkmingo banko apiplėšimo Deno Hogano gauja susirenka Šakalo rančoje netoli Meksikos, laukdami kol šio mergina Eleonora atgabens aukso krovinį, o nusamdytas vedlys perves juos per kalnus į kitą šalį. Tačiau vietoje šio pasirodo nepažįstamasis, pasivadinęs Džonu Vebu, ir pasisiūlo padėti pereiti sieną už pusę laimikio. Kadangi netoliese gaujos ieško reindžerių būrys, Hoganas sutinka.

Pakeliui gauja, atsargiai kiršinama Vebo, ima pykstis ir jų būrys vis labiau retėja. Galiausiai, atsidūręs pasienyje ir atsikratęs visų savo kompanionų, Hoganas sužino, kad dėžėse gabenama visai ne auksą, o naujasis vedlys turi su juo asmeninių sąskaitų…

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Quentin Tarantino's Top 20 favorite Spaghetti Westerns". Spaghetti Western Database. Nuoroda tikrinta 17 February 2014. `{{cite web}}`: Kursyvas arba paryškinimas čia negalimas: `|publisher=` (pagalba)
**History**|  |
| **Šalis** | Jungtinės Valstijos |
| **Savininkas** | A+E Networks (Hearst Corporation (50 %), The Walt Disney Company (50 %)) |
| **Transliavimopradžia** | 1995 m. sausio 1 d. |
| **Vaizdoformatas** | 1080i (HDTV)480i (SDTV) |
| **Šūkis** | *History Made Every Day* |
| **Ankstesnispavadinimas** | The History Channel (1995–2008) |
| **Internetosvetainė** | History.com |

**History** (nuo 1995 iki 2008 m. **The History Channel**) – amerikiečių kabelinė ir palydovinė televizija, priklausanti „A+E Networks" tinklui, „Hearst Corporation" ir „Disney–ABC Television Group" bendrajai įmonei.

Kanalu rodomos dokumentinės programos ir istorinio pobūdžio fikciniai serialai. Televiziją neretai kritikuoja mokslininkai, istorikai ir skeptikai, teigdami, kad transliuotojas rodo pseudodokumentiką, faktais nepagrįstas ir sensacingas programas, tokias kaip „Ancient Aliens", „UFO Hunters", „Brad Meltzer’s Decoded" ir „Nostradamus Effect". 2013 m. duomenimis, JAV šią televiziją gali matyti apie 98 mln. namų ūkių (86,01 % namų ūkių, įsivedusių televiziją).

Kanalas taip pat rodomas Kanadoje, Europoje, Australijoje, Viduriniuosiuose Rytuose, Afrikoje ir Lotynų Amerikoje. Pirmoji europietiška versija pasirodė 1997 m. Skandinavijoje po „Viasat" tinklu, dabar tai atskiras kanalas „Viasat History".

Išnašos
-------

1. ↑  Seidman, Robert (2013-08-23). „List of How Many Homes Each Cable Networks Is In - Cable Network Coverage Estimates As Of August 2013". *TV by the Numbers*. Zap2it. Suarchyvuotas originalas 2013-08-25. Nuoroda tikrinta 2013-08-26.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
Apvaizdos akis Kuktiškių bažnyčioje (Utenos raj.)
**Apvaizda** (lot. *providentia*), taip pat **Dievo apvaizda** – krikščionybės doktrina, reiškianti Dievo valią. Nuo Dievo priklauso pasaulio istorija ir žmogaus gyvenimas, jis su gerumu, meile ir rūpesčiu globoja visa, ką yra sukūręs. Apvaizdos teologiją išplėtojo šv. Augustinas, kurio idėjas perėmė Tomas Akvinietis.

Vatikano I susirinkimas, vykęs 1869–1870 m. apvaizdą traktavo kaip būdą, kuriuo Dievas tvarko pasaulį. Šiuolaikinėje teologijoje apvaizdos doktrina paremta universalia Dievo meile, kuri nepaneigia žmonių laisvos valios. Dievas nuolat palaiko visatos egzistenciją ir natūralią tvarką, neįprastu būdu numato, kaip paveikti žmonių gyvenimus.

Simbolika
---------

*Pagrindinis straipsnis – Apvaizdos akis*.
Krikščionių bažnyčiose Dievo globos simbolis yra Apvaizdos akis, stebinti Žemę iš aukštybių. Biblijoje akis yra visažinystės, budrumo ir nuolatinės Dievo globos ženklas. Kai kurie sujungia trikampį, vaizduojantį Dieviškąją apvaizdą, su hetitų trikampiu, reiškiančiu „gėrį" (het *assu*). Šis elementas buvo sukrikščionintas kaip Švenčiausiosios Trejybės atvaizdas. Trikampyje pavaizduota akis simbolizuoja tikėjimą, kad Dievas visažinis, viską matąs, nes „viskas yra atidengta ir matoma prieš Jo akis (Hbr 4,13), net ir tai, kas įvyks ateityje laisvai kūriniams veikiant" (Vatikano I susirinkimas, dogminė konstitucija *Dei Filius* I, 19). Klasikinis Biblijos tekstas šia tema yra 33-čios psalmės fragmentas: „Viešpats žiūri iš dangaus ir mato visus žmonių sūnus. Iš ten, kur jis gyvena, jis žiūri į visus žemės gyventojus" (Ps 33, 13–14).

Taip pat skaitykite
-------------------

* Providencializmas

Šaltiniai
---------

1. 1 2  *Apvaizda*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
2. ↑  „Providence". *The Concise Oxford Dictionary of World Religions*. cyclopedia.comaccess-date=2014-07-17. `{{cite web}}`: Kursyvas arba paryškinimas čia negalimas: `|publisher=` (pagalba)
3. ↑  „Creation, Providence, and Miracle". Reasonable Faith. Nuoroda tikrinta 2014-05-20.
4. ↑  Maciej Popko, *Mitologia hetyckiej Anatolii*, WAiF, Warszawa, 1987, ISBN 8322101031, str. 36

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Apvaizda** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Stanford Encyclopedia of Philosophy. Divine Providence
Organizacijos logotipas
**Holivudo užsienio spaudos asociacija** (angl. *Hollywood Foreign Press Association, HFPA*) – užsienio žiniasklaidą apie JAV pramogų verslo įvykius informuojančių žurnalistų ir fotografų ne pelno organizacija. Holivudo užsienio spaudos asociacijai priklauso maždaug 105 nariai iš apytiksliai 55 šalių, bendrasis prenumeratorių skaičius – daugiau kaip 250 milijonų žmonių. Organizacija įkurta Los Andžele 1943 m. Asociacija žinomiausia dėl to, kad nuo 1944 m. kiekvieną sausį Los Andžele, Kalifornijoje rengia „Auksinio gaublio" apdovanojimų ceremoniją, kurioje pagerbiami reikšmingi pasiekimai kino ir televizijos srityse.

Išnašos
-------

1. ↑  „Hollywood Foreign Press Association". *Variety*. Nuoroda tikrinta 2023-02-10.
2. 1 2  „What is the Hollywood Foreign Press Association?". Vox. Nuoroda tikrinta 2023-02-10.
3. ↑  „Meet the New, Revamped Hollywood Foreign Press Association, 105 Members Strong". *IndieWire*. 2021-10-01. Nuoroda tikrinta 2023-02-10.
4. ↑  Oficiali HFPA svetainė. Nuoroda tikrinta 2023-02-10
5. ↑  „About HFPA- Golden Globes". Golden Globe Awards. Suarchyvuotas originalas 2017-07-20. Nuoroda tikrinta 2023-02-10. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)