| Dunojaus delta |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| Šiaurinė Dunojaus deltos dalis

---

 |
| **Vieta** | Rumunijos vėliava Rumunija |
| **Tipas** | Gamtinis |
| **Kriterijus** | vii, x |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 588 |
| **Regionas**\*\* | Europa ir Šiaurės Amerika |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 1991  (15-oji sesija) |
| 

Dunojaus delta šalies/regiono žemėlapyje

 |
|  **Vikiteka:** | Dunojaus delta |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Dunojaus delta** yra didžiausia (3446 km²) ir geriausiai išsaugota Europos delta.

Geografija
----------

Kiekvienais metais aliuvinės sąnašos, plukdomos Dunojaus, padidina deltą apie 40 m, dėl to jos ribos nuolat kinta. Netoli Tulčios (*Tulcea*, Rumunija) Dunojus pasidalina į tris atšakas: Kiliją (*Chilia*), Suliną (*Sulina*) ir Šv. Jurgio upę (*Sfântu Gheorghe*), bet daugybė protakų skaido deltą į atskiras saleles, kuriose vyrauja miškai ir pelkės. Dalis deltos kiekvienais metais užtvindoma pavasario ir rudens potvynio metu.

Apie 44 km nuo Dunojaus deltos yra Gyvačių sala, į kurią pretenduoja tiek Rumunija, tiek ir Ukraina.

2004 m. Ukraina užbaigė Bastroe kanalo darbus ir laivybiniu kanalu sujungė Juodąją jūrą su Ukrainos Dunojaus deltos dalimi. Šį projektą kritikavo Europos Sąjunga, kadangi baiminamasi jo neigiamo poveikio deltos pelkėms. Rumunija dėl šio projekto ruošiasi paduoti Ukrainą į Tarptautinį teismą.

Gamta
-----

Deltoje suskaičiuojama virš 1200 augalų rūšių, 300 paukščių rūšių, o daugybėje ežeriukų ir pelkių gyvena 45 gėlavandenių žuvų rūšys. Dunojaus delta yra įtraukta į UNESCO Pasaulinio paveldo sąrašą bei paskelbta biosferos rezervatu. Apie 2 733 km² teritorija yra griežtai saugomi draustiniai.

Tai vieta, kur milijonai paukščių iš įvairiausių pasaulio vietų (Europos, Azijos, Afrikos ir Viduržemio jūros šalių) atskrenda perėti.

Senovėje, anot Herodoto, Dunojus turėjo ne tris, bet septynias atšakas.

Gyventojai
----------

Deltoje gyvena apie 15 000 žmonių, kurių dauguma verčiasi žvejyba iš tradicinių medinių kajakų. Tarp deltos gyventojų yra ir lipovanai, rusų sentikių, pabėgusių iš Rusijos po 1772 m. dėl religinio persekiojimo, palikuonys.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Rumunijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Dunojaus delta (1991) · Horezu vienuolynas (1993) · Transilvanijos įtvirtintos bažnyčios (1993) · Moldovos krašto bažnyčios (1993) · Dakų tvirtovės Oreštijės kalnuose (1999) · Maramurešo medinės bažnyčios (1999) · Sigišoaros istorinis centras (1999) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2017, kartu su 19 kitų valstybių) · Rošia Montana kasyklų kraštovaizdis (2021) | Rumunijos vėliavaRumunijos vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Kalušo tradicija (2008) · Doina (2009) · Horezu keramika (2012) · Vyriškos kalėdų giesmės (2013) · Rumunijos vaikinų šokiai (2015) · Tradicinis sieninių kilimų amatas Rumunijoje ir Moldavijos Respublikoje (2016 kartu su Moldavija) · Kovo 1-osios kultūrinės praktikos (2017, kartu su Bulgarija, Makedonija, Moldavija) · Lipizanerių veislės žirgų veisimo tradicijos (2022, kartu su 7 kitomis valstybėmis) · Tradicinių palaidinių su siuviniu ant peties (*altiţă*) menas – kultūrinio identiteto elementas Rumunijoje ir Moldovoje (2022, kartu su Moldova) |

 |