|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Karakala** |
| --- |
|  |
| Karakala |
| Gimė | 186 m. balandžio 4 d.Galijoje, dabar Lionas, Prancūzija |
| Mirė | 217 m. balandžio 8 d. (31 metai) |
| Palaidotas (-a) | Šventojo Angelo pilis |
| Tėvas | Septimijus Severas |
| Motina | Julija Domna |
| Romos imperatorius |
| Pirmtakas | Geta |
| Įpėdinis | Makrinas ir Diadumenianas |
|  |
|  **Vikiteka** | Karakala |

Romos imperija valdant Karakalai
**Markas Aurelijus Antoninas Karakala** (lot. *Marcus Aurelius Antoninus Caracalla*; gimęs *Septimijaus Basanijaus* lot. *Lucius Septimius Bassianus* vardu, o vėliau pasivadinęs *Marku Aurelijum Severu Antoninu Augustu*, 186 m. balandžio 4 d. Galijoje, dabar Lionas, Prancūzija – 217 m. balandžio 8 d.) – Septimijaus Severo vyriausias sūnus ir Romos imperatorius 211 – 217 m.

Jis buvo vienas iš psichiškai nesveikiausių imperatorių.[reikalingas šaltinis] Karakalos valdymas žymus:

* Constitutio Antoniniana suteikė Romos pilietybę visiems laisviems imperijos žmonėms, kad padaugėtų mokesčių mokėtojų.
* Sidabro kiekio romėnų monetose sumažinimas 25 %, kad būtų sumokėta legionams.
* Didelių termų šalia Romos, kurių dalis išliko iki dabar, statyba.

Iškilimas į valdžią
-------------------

Karakala, berberų kilmės, gimė Lucijaus Septimijaus Basiano vardu Lugdune, Galijoje (dabar Lionas, Prancūzija). Jis buvo imperatoriaus Septimijaus Severo ir Julijos Domnos sūnus. Sulaukus septynerių metų, jo vardas buvo pakeistas į Marko Aurelijaus Antonino, norint sutvirtinti jo ryšius su Marko Aurelijaus šeima. Jam vėliau prilipo pravardė karakala dėl gališkos tunikos, kurią jis dėvėjo ir padarė madingą.

Jo tėvas, užėmęs sostą 193 m. mirė 211 m. keliaudamas po šiaurines Eborako (Jorkas) pelkes, ir Karakala buvo paskelbtas imperatoriumi su broliu Publijum Septimijum Antonininu Geta. Kadangi abu norėjo tapti vienvaldžiais imperatoriais, įtampa buvo jaučiama tuos kelis mėnesius, kai jie valdė kartu (jie svarstė ar nepadalinus imperijos, bet buvo motinos perkalbėti). 211 m. gruodžio mėn. Karakala liepė užmušti Getą, uošvį Gajų Fulvijų Plaucijaną ir Fulviją Plautilą (pusseserę iš tėvo pusės). Jis persekiojo brolio remėjus ir įsakė senatui pritaikyti Getai damnatio memoriae.

Kai Aleksandrijos gyventojai išgirdo, kad Karakala teigia nužudęs Getą savigynos tikslais, jie sukūrė satyrą, besityčiojančią iš tokių tvirtinimų ir kitų jo pretenzijų. Karakala į įžeidimą atsakė 215 m. išžudydamas miesto atstovus, kurie buvo nusiųsti jo pasitikti atvykstant į miestą, po to kariai kelias dienas plėšė Aleksandriją. Pagal istoriką Kasijų Dio, žuvo apie 20 tūkst. žmonių.

Karakalai valdant legionierių alga išaugo iki 675 denarų ir buvo kitaip dosnus armijai, kurios bijojo, ir ja žavėjosi. Jo tėvas Septimijus Severas buvo jam liepęs rūpintis armija ir nekreipti į kitus dėmesio.

Norėdamas įamžinti savo vardą, jis suprojektavo paskutinį stambų Senovės Romos architektūrinį palikimą – Karakalos pirtis, didžiausią viešą pirtį pastatytą Romoj. Pagrindinis pirčių kambarys buvo didesnis už Švento Petro baziliką ir jame galėjo laisvai tilpti 2000 žmonių. Pirtys atsidarė 216 m.

Mirtis
------

Karakala iš esmės buvo karinis diktatorius, tad visur labai nepopuliarus, neskaitant karių. Ironiška, kad keliaudamas iš Edesos pradėti karą su partais, jį nužudė, kai šlapinosi šalia kelio prie Harano, imperijos sargybinis Julijus Marcialis. Herodianas teigia, kad Marcialis nužudė imperatorių, keršydamas už brolį, kuris jo buvo pasmerktas mirti nepagrįstai apkaltinus. Kasijus Dio teigia, kad žudikas niršo, kad nebuvo paskirtas centurionu. Imperatoriaus eskortas davė jam erdvės nusišlapinti ir Marcialis išjojo į priekį ir užmušė Karakalą vieninteliu kardo smūgiu. Jis po to puolė bėgti, bet jį užmušė lankininkas.

Po Karakalos valdė buvęs Pretorijų sargybos prefektas Makrinas. Beveik neabejojama, kad jis prisidėjo prie sąmokslo.

|  |
| --- |
|   **Romos imperatorius**   |
|  |
| *Anksčiau valdė:*Geta | **Karakala (211 - 217 m. e. m.)** | *Vėliau valdė:*Makrinas ir Diadumenianas |
| Straipsnių serijos apie Senovės Romą dalis |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRomos imperatoriai |
| --- |
|  |
| Principatas27 pr.m.e. – 235 m. | 
Augustas • Tiberijus • Kaligula • Klaudijus • Neronas • Galba • Otonas • Vitelijus • Vespasianas • Titas • Domicianas • Nerva • Trajanas • Hadrianas • Antoninas Pijus • Markas Aurelijus *kartu su Lucijus Veras* • Komodas • Pertinakas • Didijus Julianas • Septimijus Severas • Karakala • Geta • Makrinas *kartu su Diadumenianas* • Elagabalas • Aleksandras Severas |  |
|  |
| Krizė235–284 | 
Maksiminas Trakietis • Gordianas I *ir* Gordianas II • Pupienas 'ir *Balbinas • Gordianas III • Filipas Arabas • Decijus* kartu su Herenijus Etruskas *• Hostilianas • Trebonianas Galas* kartu su Voluzianas *• Emilianas • Valerianas • Galienas* kartu su Saloninas *• Klaudijus Gotikas • Kvintilijus • Aurelianas • Tacitas • Florianas • Probas • Karas • Karinas • Numerianas* |
|  |
| Dominatas284–395 | 
Diokletianas • Maksimianas • Konstancijus I Chloras • Galerijus • Severas • Maksencijus • Maksiminas Daja • Licinijus *kartu su Valerijus Valentas ir Martinianas* • Konstantinas I • Konstantinas II • Konstantas I • Konstancijus II *kartu su Vetranijus* • Julianas • Jovianas • Valentinianas I • Valentas • Gracianas • Valentinianas II • Teodosijus I Didysis |
|  |
| Vakarų Romos imperija395–480 | 
Honorijus *kartu su Konstantinas III • Konstancijus III • Joanas • Valentinianas III • Petronijus Maksimas • Avitas • Majorianas • Libijus Severas • Antemijus • Olibrijus • Glicerijus • Julijus Nepotas • Romulas Augustulas* |

 |