recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Internet Movie Database (IMDb)|  |
| Pramonė | internetinis tinklas |
| Įkurta | 1990 m. spalio 17 d. (1990-10-17) |
| Svarbiausi darbuotojai | Col Needham (CEO) |
| Tinklalapis | www.imdb.com |

**The Internet Movie Database** (trumpiau **IMDb**; iš angl. *Internetinė filmų duomenų bazė*) – nuolat atnaujinama interneto duomenų bazė apie aktorius, filmus, televizijos laidas, videožaidimus ir panašius dalykus. Svetainę valdo IMDb.com, Inc.

IMDb pradėjo veikti 1990 metų spalio 17 dieną, ją sukūrė programuotojas Col Needham. 1996 m. iš gautų reklamos, licencijų ir parneryščių pajamų Didžiojoje Britanijoje įsteigė įmonę Internet Movie Database Ltd. 1998 metais ją įsigijo *Amazon.com*. Pagal 2016 metų gruodžio mėnesio statistiką, svetainės duomenų bazėje buvo virš 4 milijonų pavadinimų, virš 7 600 000 žmonių ir 70 milijonų užsiregistravusių naudotojų.

Išnašos
-------

1. ↑  „Stats". IMDb.

Nuorodos
--------

* The Internet Movie Database
* Filmai lietuvių kalba IMDb bazėje Archyvuota kopija 2005-09-10 iš Wayback Machine projekto.
Uoliniai kalnai
**Uoliniai kalnai** (angl. *Rocky Mountains*, pranc. *Montagnes Rocheuses*) – kalnai vakarinėje Šiaurės Amerikos dalyje, besitęsiantys nuo Britų Kolumbijos šiaurinės dalies iki Naujosios Meksikos. Kalnų ilgis daugiau kaip 4800 km. Tai viena didžiausių kalnų sistemų (kalnynų) Žemėje. Kalnyno aukščiausia viršūnė yra Elberto kalnas, kurio aukštis siekia 4401 m.

Geologija
---------

Pirmieji kalnai centrinėje uolinių kalnų dalyje iškilo dar vėlyvajame karbone. Tuo metu ties Koloradu Uolinių kalnų vietoje tyvuliavo jūra. Pirminis pakilimas suformavo du salų lankus. Šios salos buvo sudarytos iš prekambro metamorfinių uolienų ir paleozojaus klinčių sluoksnių.

Šios salos per paleozojų ir mezozojų buvo visiškai nueroduotos. Erozijos procesų metu iš salų liko nuolaužos, suformavusios nuosėdinių uolienų sluoksnius.

Per likusį mezozojų okeaninė pluta pradėjo slysti po kontinentine ir suformavo subdukcinę zoną, kurioje pradėjo kauptis magma. Subdukcijos proceso dėka Uolinių kalnų vietoje pradėjo formuotis ugnikalniai, lietis lava ir nusėsti vulkaniniai pelenai. Susiformavo 3000-4000 m vulkaninių jūrinių ir nuolaužinių sluoksnių storymė. Pagaliau tęsiantis subdukcijos procesams Uoliniai kalnai iškilo, o dabartinis jų vaizdas susiformavo pradėjus veikti ledynų ir upių tėkmių ardomajai veiklai.

Uoliniuose kalnuose randama daug naudingų iškasenų: vario, aukso, švino, molibdeno, sidabro, volframo ir cinko. Vietomis susikaupę akmens anglies, naftos ir dujų telkiniai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Aira Dubikaltienė. Uoliniai kalnai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXIV (Tolj–Veni). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2015. 381 psl.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Uoliniai kalnai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Apie Uolinius kalnus Archyvuota kopija 2016-04-12 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Kanadoje |
| --- |
|  |
| Vakarų | 
Uoliniai kalnai (Banfo, Džaspero, Kutenėjaus, Joho nac. ir kt. parkai, 1984) · Dinozaurų parkas (1979) · Hed–Smeš–In bizonų atbraila (1981) · Klueino, Vrangelio ir Šv. Elijo, Ledynų įlankos, Tatšenšinio-Alseko parkai (1979, kartu su JAV) · ~~Berdžeso skalūnai (*dabar Uolinių kalnų dalis*) (1981–84)~~ · Gvaji Hanaso nacionalinis parkas (1988) · Votertono ledyno tarptautinis taikos parkas (Votertono ežerų nacionalinis parkas ir Ledyno nacionalinis parkas) (1995, kartu su JAV) · Vud Bafalo nacionalinis parkas (1983) · Raiting on Stoun provincinis parkas (2019) | Kanados vėliavaKanados vėliava |
|  |
| Rytų | 
Gran Prė (1982) · Gros Morno nacionalinis parkas (1987) · Džoginso uolos (2008) · Medūzų įlankos nacionalinis istorinis parkas (1978) · Migvašos nacionalinis parkas (1999) · Misteiken Pointo fosilijos (2016) · Lunenbergo senamiestis (1995) · Kvebeko senamiestis (1985) · Red Bėjus (2013) · Rido kanalas (2007) · Pimačiovin Aki (2018) · Antikosčio sala (2023) |
|  |
| Šiaurės | 
Nahanio nacionalinis parkas (1978) · Vud Bafalo nacionalinis parkas (1983) · Tr’ondëk-Klondike (2023) |

 |
| **Laurynas Kasčiūnas** |
| --- |
|  |
| Laurynas Kasčiūnas 2023 m. |
| Gimė | 1982 m. sausio 8 d. (42 metai)Vilnius |
| Sutuoktinis (-ė) | Monika |
| Vaikai | Mantas, Gerda, Liepa, Rapolas |
|  |
| Veikla | Politikas |
| Organizacijos | Seimas, KAM |
| Pareigos | Krašto apsaugos ministras |
| Partija | Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai |
|  |
| Išsilavinimas | Magistras (2006)Socialinių mokslų daktaras (2012) |
| Alma mater | VU TSPMI |

**Laurynas Kasčiūnas** (g. 1982 m. sausio 8 d. Vilniuje) – Lietuvos politikas.

Biografija
----------

2000 m. baigė Vilniaus „Ąžuolyno" vidurinę mokyklą, 2006 m. – VU TSPMI. 2012 m. apgynė disertaciją, įgijo socialinių mokslų daktaro laipsnį.

2004–2016 m. dirbo analitinį darbą įvairiuose tyrimų centruose, 2007 m. buvo žurnalo „Veidas" ES ir NATO skyriaus redaktoriumi. 2007–2016 m. Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto dėstytojas.

2009–2012 m. Seimo Pirmininkės I. Degutienės patarėjas užsienio politikos klausimais. 2012–2016 m. Rytų Europos studijų centro direktorius.

Nuo 2016 m. Seimo narys.

2024 m. kovo 25 d. paskirtas krašto apsaugos ministru.

1999 m. tapo Jaunųjų nacionaldemokratų pirmininku, o 2000 m. įstojo į Lietuvos nacionaldemokratų partiją, buvo vadovo M. Murzos pavaduotoju. Dalyvavo judėjime, nukreiptame prieš Lietuvos narystę ES. Vėliau teigė, kad šis politinis etapas buvo „jaunatviškas entuziazmas".

Priklauso asociacijai Ronaldo Reigano laisvės centrui, Jauniesiems krikščionims demokratams.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  *Prezidentas paskyrė Kasčiūną krašto apsaugos ministru*. Lrt.lt. Nuoroda tikrinta 2024-03-25.
4. ↑  Jurga Bakaitė. *Spalvinga Kasčiūno politinė praeitis – nuo Murzos draugijos ir skepticizmo ES iki „MG Baltic" šešėlio*. Lrt.lt, 2024-03-20. Nuoroda tikrinta 2024-03-20.
5. ↑
6. ↑
7. ↑   Archyvuota kopija 2017-06-15 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* L. Kasčiūno biografija (*vrk.lt*)

| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Arvydas Anušauskas** | **Lietuvos krašto apsaugos ministras**2024– | Po to:**–** |
**Gintarėlis** – berniukų ir jaunuolių choras Klaipėdoje.

Istorija
--------

1963 m. Rimantas Zdanavičius Klaipėdoje įkūrė berniukų chorą. 1966 m. kolektyvui suteiktas „Gintarėlio" vardas.

1970 m. Klaipėdoje įkurta II vaikų muzikos mokykla (1995 m. Klaipėdos Jeronimo Kačinsko muzikos mokykla), kurioje atidarytas chorinio dainavimo skyrius. Čia „Gintarėlio" choristai pradeda nuosekliai mokytis muzikos (solfedžio, muzikos istorijos, fortepijono, chorinio dirigavimo).

Dalyvavo tarptautiniuose ir Lietuvos konkursuose:

* 1991 m. Cantonigros (Ispanija) laimėta III vieta,
* 1995 m. Nanto (Prancūzija),
* 1995 m. Tarptautiniame Stasio Šimkaus chorų konkurse (Lietuva),
* 2000 m. European Confestival (Kalundborgas, Danija) laimėta I vieta,
* 2005 m. Tarptautiniame Stasio Šimkaus chorų konkurse (Lietuva) laimėta II vieta .

Choro vadovai
-------------

* 1963-1969 m. Rimantas Zdanavičius
* 1969-1973 m. Nelė Gricienė-Narbutaitė
* 1974-1984 m. Albertas Rožė
* 1985-2012 m. Juozas Kubilius
* Nuo 2013 m. Tomas Ambrozaitis.

Chormeisteriai: Marius Lingvenis, Petras Mikutis, Žydrė Sinkevičiūtė, Darius Povilionis.

Išnašos
-------

1. 1 2  Paulius Andriuškevičius. „Gintarėlis". Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2024-01-06.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
**Romanas Mirošnykas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Romanas Mirošnykas  Мірошник Роман Миколайович |
| Gimimo data | 1994 m. sausio 3 d. (30 metų) |
| Gimimo vieta | Luhanskas, Ukraina |
| Ūgis | 182 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2011–2012  2012–2015 2015–20202020–202?20232024- | Stal AlčevskDonecko „Metalurg"FK KramatorskFK Veres RìvneFK PanevėžysNKP Podhale | 12 0(0)00 0(0)97 0(8)36 0(1)22 0(0)0 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. gruodžio 5 d.. |

**Romanas Mykolajovyčius Mirošnykas** (ukr. *Мірошник Роман Миколайович*; g. 1994 m. sausio 3 d.) – futbolininkas iš Ukrainos, gynėjas.

Karjera
-------

Atstovavo Alčevsko „Stal" klubui, vėliau – Donecko „Metalurg", o 2015–2020 metais žaidė Kramatorsko „Avangard" gretose.

Romanas Mirošnykas persikėlė į Rivnės „Veres" klubą, rungtyniavusiame Premjer lihoje.

### FK Panevėžys

Atvyko į Lietuvą. 2023 m. sausio mėn. tapo „Panevėžio" klubo nariu.

2023 m. kovo 12 d. debiutavo A lygos rungtynėse prieš Riterių klubą. Pasirodė po keitimo 63 minutę ir žaidė iki rungtynių pabaigos.

2023 m. atstovaudamas „Panevėžio" klubui sužaidė 22 A lygos rungtynes, vieną susitikimą LFF taurėje bei keturis UEFA Konferencijų lygos atrankos rungtynėse.

2023 m. gruodžio 5 d. tapo žinoma, kad abipusiu susitarimu nutraukta sutartis.

Statistika
----------

A lygos statistika

| Sezonas | Klubas | Rungtynės | Įvarčiai |
| --- | --- | --- | --- |
| **2023** | **FK Panevėžys** | 22 | 0 |

Spalvų reikšmės:

     Ekipa žaidė A lygoje;

Jaunimo rinktinės
-----------------

Kitados atstovavo Ukrainos jaunimo rinktinėms.

Laimėjimai
----------

su FK Panevėžys
* **Čempionas (1):** 2023 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  alyga.lt naujienos: Panevėžio klubo naujokas
2. ↑  sportas.lt naujienos: Panevėžio klubo naujokas
3. ↑
4. ↑  „Panevėžys" atsisveikino su trimis futbolininkais

Nuorodos
--------

* alyga.lt (svetainė)
* SOCCERWAY
* SOFASCORE
* Transfermarkt
* lietuvosfutbolas.lt
* Globalsportsarchive
| Mičigano ežeras |
| --- |
|  |
| Vieta | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Valstijos |
| Plotas | 57 800 km² |
| Kranto linijos ilgis | 2636 km |
| Vidutinis gylis | 85 m |
| Didžiausias gylis | 281 m |
| Tūris | 4900 km³ |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Mičigano ežeras

  |
| **Koordinatės** |  44°0′0″ š. pl. 87°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿44.00000°š. pl. 87.00000°r. ilg.﻿ / 44.00000; 87.00000Koordinatės: 44°0′0″ š. pl. 87°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿44.00000°š. pl. 87.00000°r. ilg.﻿ / 44.00000; 87.00000 |
|  |
|  Vikiteka | Mičigano ežeras |

**Mičigano ežeras** – vienas iš penkių Didžiųjų ežerų, taip pat vienintelis visas esantis vien tik JAV teritorijoje. Ežeras ribojasi su Viskonsino, Ilinojaus, Indianos ir Mičigano valstijomis. Žodis „Mičiganas" anksčiau nurodydavo patį ežerą, ir manoma, jog jis kilęs Anišinabų kalbos žodžio *mishigami*, reiškiančio „didelį vandenį".

Geografija
----------

Užimantis 57 800 km² ploto teritoriją, Mičiganas yra antras pagal dydį gėlavandenis ežeras JAV, taip pat penktas pagal dydį visame pasaulyje. Mičiganas virš jūros lygio iškilęs 176 m. Jo didžiausias ilgis 517 km, plotis 190 km, gylis 281 m. Ežero krantai žemi, pietiniuose ir pietrytiniuose krantuose yra kopos. Šiaurinėje Mičigano ežero dalyje yra įlankų, salų. Į ežerą įteka apie 100 upių.

Ekonomika
---------

Mičigano ežeras tarp kitų keturių Didžiųjų ežerų
Aplink ežerą esančiuose miestuose gyvena apie 12 milijonų žmonių. Pietinė ežero dalis yra smarkiai industrializuota. Mičigano ežeras laivybos kanalais ir Ilinojaus upe susijungia su Hurono ežeru. Mičigano ežeras priklauso Šv. Lauryno vandens kelių sistemai. Ežere visus metus veikia automobilių ir geležinkelių keltų linijos. Didžiausi miestai ir uostai prie Mičigano ežero: Čikaga, Milvokis, Kenoša, Muskegonas, Benton Harboras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Mičigano ežeras (Lake Michigan)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 38 psl.


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠiaurės Amerikos Didieji ežerai |
| --- |
|  |
| 
Aukštutinis · Mičiganas · Huronas · Eris · Ontarijas |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Anemone** |
| --- |
| Baltažiedė plukė (Anemone nemorosa)Baltažiedė plukė (*Anemone nemorosa*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Vėdrynažiedžiai  *( Ranunculidae)* |
| Šeima: | Vėdryniniai  *( Ranunculaceae)* |
| Gentis: | Plukė  *( Anemone)* |

 |

**Plukė** (*Anemone*) – vėdryninių (*Ranunculaceae*) šeimos augalų gentis. Gentį sudaro apie 120 rūšių. 

Melinas pavadinimas kildinamas iš graikų k. žodžio *anemos* 'vėjas'; augalo vainiklapius nešioja vėjas. 

Daugiamečiai žoliniai augalai su cilindriškais arba gumbo pavidalo šakniastiebiais. Apatiniai lapai kotuoti, suskaldyti ar plaštakiškai įskelti. Stiebo lapai trys. Žiedai pavieniai, gana dideli. Apyžiedis paparastas, vainikėlinis. Kuokelių ir piestelių daug. Vaisiai – riešutėliai su trumpais snapeliais. 

Lietuvoje 3 rūšys:

* Baltažiedė plukėBaltažiedė plukė
* Geltonžiedė plukėGeltonžiedė plukė
* Lieknoji plukėLieknoji plukė
|  |
| --- |
| Humphrey Campbell |
|  
Humphrey Campbell 1984 m. |
| Biografija |
| Gimė | 1958 m. vasario 26 d.Mungas, Surinamas |
| Mirė | 2024 m. kovo 25 d. (66 metai) |
| Veikla | dainininkas, įrašų prodiuseris |
| Aktyvumo metai | 1975–2024 |
| Susijusi veikla | Ruth Jacott |

**Humphrey Campbell** (1958 m. vasario 26 d. – 2024 m. kovo 25 d.) – olandų dainininkas ir įrašų prodiuseris, kilęs iš Surinamo. Žinomas dėl dalyvavimo 1992 m. Eurovizijoje.

Biografija
----------

Humphrey 1973 metais emigravo į Nyderlandus, vėliau studijavo ir dėstė Hilversumo konservatorijoje.

### Eurovizijos dainų konkursas

1992 metais Campbell tarp 12 dalyvių laimėjo olandų nacionalinę atranką į Euroviziją. Joje su daina „Wijs me de weg" užėmė devintą vietą. 1993 metais buvo Eurovizijos konkurso dalyvės Ruth Jacott pritariantysis atlikėjas.

### Vėlesnė karjera

Po sėkmingo pasirodymo „Eurovizijos" dainų konkurse, dirbo muzikos įrašų prodiuseriu. 1997 metais kartu su broliais Carlosem ir Charlesem išleido albumą „Souls in Harmony", tačiau komerciškai nesėkmingai.

Diskografija
------------

### Singlai

* 1975 – I Really Love You
* 1977 – Angel
* 1977 – Long Lonely Christmas
* 1979 – Saturday Night
* 1980 – Heaven’s Full Of Angels
* 1992 – True Hearts
* 1992 – You’re So Good
* 1992 – Wijs me de weg
* 1992 – No Questions

Šaltiniai
---------

1. ↑  Farren, Neil (2024-03-26). „🇳🇱 Netherlands: Humphrey Campbell Dies Aged 66" (anglų). Nuoroda tikrinta 2024-03-26.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Humphrey Campbell** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Diskografija *Discogs* svetainėje

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Maywood  *„Ik wil alles met je delen"*** |  **Nyderlandų atstovas Eurovizijoje**1992 | Po to:**Ruth Jacott  *„Vrede"*** |
Džiuzepės Moltinio paveikslas „Išpažintis"
**Išpažintis** – judaizme ir krikščionybėje žodinis nuodėmių išpažinimas; atgailos forma. Asmuo, kuris priima išpažintį, yra nuodėmklausys.

Katalikybėje išpažintis dar kitaip yra vadinama susitaikymu, Susitaikymo sakramentu. Atlikus išpažintį, nuodėmklausys beveik visais atvejais Kristaus vardu atleidžia nuodėmes ir suteikia išrišimą.

Išpažinties atlikimo sąlygos – išpažinties paslaptis, jo užtikrinimas, nuodėmių išpažinėjas ir tinkamas nuodėmklausys. Privatumui užtikrinti kiekvienoje katalikų bažnyčioje yra įrengiama bent viena klausykla. Nesant atribotų (nuo kitų šventovėje esančių žmonių) patalpų, stengiamasi atlikti išpažintis tam tikru atstumu nuo kitų tikinčiųjų (pvz. lauke, atlaidų metu), kad būtų galimas pokalbis ir jo paslapties užtikrinimas. Kunigas, klausantis išpažinties, privalo dėvėti kamžą ir stulą, klausyti specialioje bažnyčios vietoje (klausykloje).

Pirmaisiais krikščionybės amžiais buvo vieša, ilga, griežta atgaila. Nuo 6 a. airių misionieriai išplatino dažnos privačios išpažinties praktiką. Florencijos susirinkimas (1438–45) paskelbė, kad nuodėmių išpažinimas yra sakramento materija, o atleidimo žodžiai – forma. Tridento susirinkimas (1545–63) patvirtino atgailos sakramentiškumą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Confession". *Britannica*. Nuoroda tikrinta 2024-04-06.
2. 1 2  *Atgaila*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2024-04-06.
| Vesterosasšved. *Västerås* |
| --- |
|        |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

VesterosasVesterosas

59°37′00″ š. pl. 16°32′00″ r. ilg.﻿ / ﻿59.61667°š. pl. 16.53333°r. ilg.﻿ / 59.61667; 16.53333﻿ (Vesterosas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Švedijos vėliava Švedija |
| **Lėnas** | Vestmanlandas |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 135 936  |
| **Plotas** | 51,73 km² |
| **Tankumas** (2009) | 2 628 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Vesterosas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Vèsterosas |

**Vesterosas** − miestas vidurio rytų Švedijoje, Vestmanlando lėno administracinis centras, prie Melareno ežero, 100 km į vakarus nuo Stokholmo. Didžiausias upių uostas Švedijoje. Mieste yra nemažai pramonės įmonių − elektrotechnikos, maisto pramonės, spalvotosios metalurgijos. Pastatyta šiluminė elektrinė.

Vesterosas garsėja savo XIII−XVIII a. architektūros paminklais.

Istorija
--------

Vesterosas yra vienas seniausių miestų Švedijoje ir Šiaurės Europoje. Iki 1271 m. miestas buvo vadinamas *Arosu* („upės žiotys"), vėliau pervadintas į *Vestrą Arosą* dėl Svartono upės žiočių, o dar vėliau − į *Vesterosą*. Teritorija buvo apgyvendinta vikingų laikais prieš 1000 m. Vesterosas buvo antras pagal dydį Švedijos miestas XI a. pradžioje, o XII a. tapo vyskupystės centru.

Anundshög šalia Vesteroso yra didžiausia kapavietė Švedijoje. Jos kauburys supiltas apie 500 m.

Laikui bėgant buvo pastatyta katedra ir vienuolynas. Miesto herbas atsirado XIII a. pabaigoje.

Gustavas I Vaza Vesterose sušaukė Riksdagą, kuriame buvo nutarta atversti Švediją į protestantų tikėjimą.

Johannes Rudbeckius 1623 m. čia įkūrė *Rudbeckianska Gymnasiet*, seniausią gimnaziją Švedijoje.

XVIII-XIX a. mieste paplito agurkų auginimas ir dabar Vesterosas vadinamas agurkų miestu.

Sportas
-------

Mieste 1958 m. vyko VI pasaulio futbolo čempionatas. 

#### Futbolo klubai

Stipriausias futbolo klubas – Västerås SK.

#### Stadionai

* Solid Park Arena futbolo stadionas, kurio talpa 7 000 žiūrovų.

Miestų partnerystė
------------------

* Suomija Lahtis, Suomija nuo 1940
* Danija Randersas, Danija nuo 1947
* Norvegija Olesundas, Norvegija nuo 1947
* Islandija Akureiris, Islandija nuo 1953
* Čekija Česke Budejovicai, Čekija nuo 1964
* Bosnija ir Hercegovina Banja Luka, Bosnija ir Hercegovina nuo 1969
* Vokietija Kaselis, Vokietija nuo 1972

Nuorodos
--------

* Miesto savivaldybės svetainė
* vasterasportalen.se svetainė Archyvuota kopija 2020-08-12 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| **Kaiserliche Werft Dazig 1105** |
|  |
|  |
|  |
| Tipas | Mokymosi lėktuvas |
| Gamintojas | Kaiserliche Werft Danzig |
| Gamybos metai | 1917 m. |
| Baigtas naudoti | 1918 m. |
| Pagrindiniai naudotojai | Vokietijos imperija Vokietijos Imperijos karinis jūrų laivynas |
| Pagaminta vnt. | 2 |

**Kaiserliche Werft Danzig 1105 (KW 1105)** – Vokietijos Imperijos karinio jūrų laivyno hidroplanas, Pirmojo Pasaulinio karo antroje pusėje Vokietijos karinio jūrų laivyno užsakymu sukurtas Dancige (dab. Gdanskas, Lenkija) Vokietijos Imperijos laivų statykloje „Kaiserliche Werft". Iš viso šio modelio buvo pagaminti du vienetai – Nr. 1105 ir 1106. 

Šis modelis buvo vienas paskutinių „Kaiserliche Werft" sukurtos ir pastoviai modifikuotos hidroplanų serijos, kurių kiekvienos modifikacijos buvo gaminama tik po keletą vienetų, pvz. „Kaiserliche Werft Danzig" (Nr. 404–405, 467–470, 1105–1106 ir 1650), „Kaiserliche Werft Kiel" (Nr 463–466), „Kaiserliche Werft Wilhelmshafen" (Nr. 401–403, 461–462, 945 ir 947).

„KW 1105" buvo medinis, drobe dengtas neginkluotas tradicinės konfigūracijos biplanas su nevienodo tarpatramio sparnais, kurį galima priskirti pusantrasparnių tipui. Išskirtinė orlaivio savybė buvo didelis vertikalus stabilizatorius, nusileidžiantis ir žemiau fiuzeliažo.

„Danzig 1105" buvo kuriamas kaip mokymosi lėktuvas, piloto ir instruktoriaus darbo vietos buvo įrengtos tandemo konfigūracija, atvirose kabinose. Važiuoklė buvo sudaryta iš dvigubų plūdurų. Sparnų statramsčiai buvo sudaryti iš „N" ir „V" formos statramsčių be jokių takelažo trosų.

1917 m. vasarą į Vokietijos karinio jūrų laivyno bazę Pucige (dab. Puckas, Lenkija) buvo pristatyta pirmoji, o rudenį – antroji šio tipo mašina.

„KW 1105" ir „KW 1106" oficialiai nebuvo priimti į ginkluotę, tačiau iki pat karo pabaigos buvo naudojami pagal paskirtį.

Techniniai parametrai
---------------------

* **Įgula:** Du, pilotas ir instruktorius
* **Ilgis:** 8,85 m
* **Sparnų mojis:** 14,10 m
* **Aukštis:** 3,73 m
* **Svoris:**
	+ **tuščio**: 986 kg
	+ **kilimo**: 1310 kg
* **Variklis:** vienas 110 kW (150 AG) galios vienaeilis 6 cilindrų vidaus degimo variklis Benz Bz.III
* **Greitis:**
	+ **kreiserinis**: 125 km/h
	+ **maksimalus**: 144 km/h

 Bibliografija
--------------

* (EN) Gray, Peter; Owen Thetford (1962). *German Aircraft of the First World War*. London: Putnam.
* (EN) Kroschel, Günter; Helmut Stützer (1994). *Die Deutschen Militärflugzeuge 1910–1918*. Herford: Verlag E.S. Mittler & Sohn.
* (RU) KW 1105(1106), Уголок неба. Авиационная энциклопедия,
* (EN) K.W. (Keiserliche Werft), 1916,
* (EN) Nowarra, Heinz J. (1966). *Marine Aircraft of the 1914–1918 War*. Letchworth, Harts: Harleyford Publications.
* (EN) Taylor, Michael J. H. (1989). *Jane's Encyclopedia of Aviation*. London: Studio Editions.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Nowarra 1966, p.78
2. 1 2 3 4  Gray & Thetford 1962, p.450
3. 1 2  Kroschel & Stützer 1994, p.154
4. ↑  Taylor 1989, p.547
5. ↑  K.W. (Keiserliche Werft), 1916,
6. 1 2  KW 1105(1106),
| **Zigmas Toliušis** |
| --- |
| Gimė | 1889 m. |
| Mirė | 1971 m. rugsėjo 14 d. (~82 metai) |
|  |
| Veikla | teisininkas, advokatas, knygos kultūros ugdytojas ir populiarintojas |

Antrojo Lietuvos Respublikos Seimo atidarymo posėdis 1923 m. birželio 5 d. Pirmoje eilėje sėdi, iš kairės: Kauno kunigų seminarijos rektorius Jonas Mačiulis-Maironis, Lietuvos stačiatikių metropolitas tėvas Eleferijus (Bogojavlenskis), Lietuvos vyriausiasis rabinas Šapiro (Avraham Duber Kahana Shapiro), už jų – Kaune akredituoti užsienio diplomatai. Salės pirmoje eilėje sėdi, iš kairės: Mykolas Sleževičius, Jonas Staugaitis, Zigmas Toliušis, Rapolas Skipitis, Kazys Grinius ir kt.
**Zigmas Toliušas** (slapyv. **Rigutis**; 1889 m. spalio 30 d. Milišiuose – 1971 m. rugsėjo 14 d. Kaune) – teisininkas, advokatas, knygos kultūros ugdytojas ir populiarintojas.

Biografija
----------

Demokratiniuose Seimuose (nuo 1922 iki 1927 m.) vadovavo valstiečių liaudininkų frakcijai (III Seimo (1926–1927) narys). Turėjo būstą Kaune, „Tulpės" kooperatyvo name A. Mickevičiaus g. 15.

Per pirmąjį bolševikmetį kalintas, vėliau – po karo. Po bausmės atlikimo 1951 m. ištremtas į Sibirą. Grįžo 1955 m.

Nuo 1941 m. liepos mėn. iki 1944 m. liepos mėn. Lietuvos advokatų tarybos pirmininkas.. Lietuvos teisininkų draugijos veikėjas.

Autografai, mašinraščiai, spaudiniai (lietuvių, rusų, lenkų, prancūzų kalba) ikonografija, grafikos darbų atspaudai saugomi LNB.

Bibliografija
-------------

* Atsiminimai ir apybraižos. T. 1-5, (1943–1959, autogr. ir mašinr.);
* Mano gyvenimo kelias (1948);
* Mano amžininkai (1953);
* Mykolas Krupavičius (1953);
* Atsiminimai apie advokatus (1949);
* Apie Vienuolį (1957).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Seimas Lietuvos Respublikoje (1920-1940 m.)
2. ↑  *Zigmas Toliušis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXIII (Šalc–Toli). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2013
3. ↑  LRS informacija
4. ↑  „Kooperatyvo „Tulpė" namas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
5. ↑  „Aidai" informacija
6. ↑   Archyvuota kopija 2019-08-28 iš Wayback Machine projekto.
7. ↑  LNB informacija[neveikianti nuoroda] (Lietuvos centrinis valstybės archyvas; Vilniaus universiteto bibliotekos Rankraščių skyrius)

Nuorodos
--------

* TOLIUŠIS Zigmas (1889–1971) | lrs.lt

  


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Lionginas Indreika** | **Lietuvos advokatų tarybos pirmininkas**1941 - 1944 | Po to:**Alfonsas Jakubėnas** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Prolaktino struktūra
**Prolaktinas,** arba **prokeltinas** (liuteotropinis hormonas, LTH) - priekinės pasmegeninės liaukos gaminamas peptidinis hormonas.

Prolaktino yra ir moterų, ir vyrų organizmuose, tačiau vyrams jo funkcija nėra galutinai išaiškinta. Manoma[patikslinti!], kad jis dalyvauja spermos gamyboje. Tuo tarpu mergaitėms lytinio brendimo metu prolaktinas skatina pieno liaukų vystymąsi, nėštumo metu - pieną sekretuojančių ląstelių vystymąsi, o po gimdymo - pieno sekreciją. Nėštumo metu dėl tokio veikimo jo koncentracija moters organizme ženkliai išauga, tačiau savo maksimumą pasiekia po gimdymo, nes nėštumo metu padidėjusi estrogenų koncentracija slopina prolaktino veikimą. Po gimdymo sumažėjus estrogenų koncentracijai, prolaktino veikimas sustiprėja, todėl per 3 paras po gimdymo suintensyvėja pieno išsiskyrimas. Veikdamas į pieno liaukas prolaktinas skatina į pieną įeinančių medžiagų sintezę (baltymų, lipidų, laktozės), gliukozės paėmimą iš kraujo.

Prolaktinas slopina gonadotropinių hormonų sintezę. Dėl to laktacijos metu nevyksta ovuliacija, menstruacinis ciklas nutrūksta.

Prolaktostatinas, endorfinai, enkefalinai, simpatinė nervų sistema, noradrenalinas slopina prolaktino sintezę ir sekreciją, o prolaktoliberinas, histaminas, acetilcholinas, serotoninas, parasimpatinė nervų sistema, estrogenai - skatina.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

fondas mockus duchas

Prekybos balanso apskaičiavimas
-------------------------------

Prekybos balansas apskaičiuojamas skaičiuojant faktiškai įvežtas ir išvežtas prekes ir paslaugas. Prekybos balansas gali būti apskaičiuotas atskirai valstybei ar jų grupei. Dažniausiai pateikiami duomenys už metus, ketvirčius, mėnesius.

Prekybos balanso ir valiutų sąsajos
-----------------------------------

Šalies prekybos balansas yra susijęs su valiutos kurso pokyčiais. Jei prekybos balansas ilgą laiką būna neigiamas, valiutos kursas turi kristi tiek, kad valstybės ūkis taptų konkurencingesnis. Tačiau valiutos kursas gali nepakisti, jei neigiamas prekybos saldo bus padengtas iš kitur gautomis lėšomis: paskolomis, užsienio pagalba, turizmo pajamomis, užsienio bendrovių dividendais, užsienio investicijomis, užsienyje uždirbtais pinigais.

Išnašos
-------
| Arauvok. *Aarau*, pranc. *Aarau*, it. *Aarau* |
| --- |
|        |
|  |
|  |
| 

ArauArau

47°23′33″ š. pl. 8°02′37″ r. ilg.﻿ / ﻿47.39250°š. pl. 8.04361°r. ilg.﻿ / 47.39250; 8.04361﻿ (Arau) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Šveicarijos vėliava Šveicarija |
| **Kantonas** | Argau kantonas Argau kantonas |
| **Savivaldybė** | Arau savivaldybė |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 15 749  |
| **Kalba** | Vokiečių |
| **Plotas** | 8,94 km² |
| **Tankumas** (2008) | 1 762 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | 5000 |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Arau |
|  |
| **Kirčiavimas** | Ãrau |

**Arau** – miestas Šveicarijos šiaurėje, į vakarus nuo Ciuricho, 381 m aukštyje. Per miestą teka Reino intakas Arė. Argau kantono administracinis centras. Mašinų gamyba, elektrotechnikos, tiksliosios mechanikos ir optikos, metalo ir medžio apdirbimo, poligrafijos, tekstilės, avalynės, chemijos pramonė. Varpų liejimas. Yra zoologijos sodas, vėlyvosios gotikos bažnyčia (1471–1478 m.), rotušė (1520 m. perstatyta 1762 m.), pilis (XI-XIV a. dabar istorijos muziejus), vėlyvosios gotikos ir barokiniai gyvenamieji namai (XVI–XVIII a.).

Istorija
--------

Arau įsikūrė apie 1250 metus. 1264 m. atiteko Habsburgams, 1415 m. – laisvajam Berno miestui. 1798 m. buvo Helvetijos Respublikos sostinė. Nuo 1803 m. – Argau kantono centras.

Sportas
-------

Mieste įsikūręs futbolo klubas FC Aarau.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Aarau*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
| Kanjuelasas*Cañuelas* |
| --- |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

KanjuelasasKanjuelasas

35°02′0″ p. pl. 58°44′0″ v. ilg.﻿ / ﻿35.03333°š. pl. 58.73333°r. ilg.﻿ / 35.03333; 58.73333﻿ (Kanjuelasas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Argentinos vėliava Argentina |
| **Provincija** | Buenos Airių provincija Buenos Airių provincija |
| **Departamentas** | Kanjuelaso partidas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1821 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 29 974  |
| **Altitudė** | 28 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Kanjuelasas |

**Kanjuelasas** (isp. *Cañuelas*) – miestas Argentinoje, Buenos Airių provincijoje, Didžiųjų Buenos Airių aglomeracijos pakraštyje, 55 km į pietvakarius nuo Buenos Airių. Kanjuelaso partido centras. Svarbus transporto mazgas – eina Buenos Airių–Bahija Blankos geležinkelis (atšaka į Lobosą), praeina *Ruta Nacional 3* (Buenos Airės–Ušuaja), taip pat plentai į La Platą, Kampaną, Monte Grandę, San Karlos de Bolivarą.

Istorija
--------

1821 m. pastatyta Švč. Kanjuelaso Karmelio kalno koplyčia, aplink kurią ėmė kurtis kaimas. 1822 m. tapo partido centru. Pradėjo augti XIX a. pab. nutiesus geležinkelį.

Sportas
-------

* Cañuelas Fútbol Club (futbolas)

Šaltiniai
---------

1. CAÑUELAS: in Cañuelas (Buenos Aires), *citypopulation.de*
2. ↑  CAÑUELAS: in Cañuelas (Buenos Aires), *citypopulation.de*
*Kitos reikšmės – Ensenada (reikšmės).*

| Ensenada*Ensenada* |
| --- |
|        |
| *Ensenados uostas* |
|  |
| 

EnsenadaEnsenada

31°51′0″ š. pl. 116°36′0″ v. ilg.﻿ / ﻿31.85000°š. pl. 116.60000°r. ilg.﻿ / 31.85000; 116.60000﻿ (Ensenada) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-8)------ vasaros: (UTC-7) |
|  |
| **Valstybė** | Meksikos vėliava Meksika |
| **Valstija** | Žemutinė Kalifornija Žemutinės Kalifornijos valstija |
| **Savivaldybė** | Ensenados savivaldybė |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 279 765  |
| **Altitudė** | 30 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Ensenada |
|  |
| **Kirčiavimas** | Ensenadà |

**Ensenada** (isp. *Ensenada*) – miestas šiaurės vakarų Meksikoje, Žemutinės Kalifornijos valstijoje (3-as pagal dydį), Kalifornijos pusiasalyje, Ramiojo vandenyno pakrantėje, netoli Jungtinių Amerikos Valstijų sienos.

Yra žvejybinis ir prekybinis giliavandenis uostas (išvežama medvilnė, smėlis, smiltainis), oro uostas. Plentai į Tichuaną, Kabo San Lukasą, Tekatę. Vystoma laivų statybos, cemento, popieriaus, siuvimo, maisto (vyno, žuvų konservų) pramonė. Apylinkėse auginamos vynuogės, alyvuogės, kviečiai, daržovės.

Ensenada yra svarbus mokslų centras: veikia Žemutinės Kalifornijos, Šočikalko universitetai, Meksikos nacionalinio universiteto Astronomijos ir Fizikos institutai, nanotechnologijų centras. Yra mokslo, istorijos, kultūros muziejai, karinė jūrų bazė.

Ensenada yra svarbus turistinis centras. Uostą lanko kruiziniai laivai.

Ensenados savivaldybė yra didžiausia visoje Meksikoje ir apimą didžiąją Žemutinės Kalifornijos dalį (plotas 52 482 km²).

Istorija
--------

1542 m. stovyklavietę, pavadintą *San Mateo* įkūrė Chuano Rodrigeso Kabriljo ekspedicijos nariai. 1602 m. šalia esančioje įlankoje apsistojęs Sebastianas Viskainas vietovę pervadino į *Ensenada de Todos Santos* – „Visų Šventųjų užutėkį".

XVII–XVIII a. čia steigėsi jėzuitų misijos, vėliau juos pakeitė dominikonai. 1882 m. Ensenada tapo Žemutinės Kalifornijos sostine, bet 1915 m. ji perkelta į Meksikalį.

Miestas suklestėjo XX a. pirmoje pusėje, kai dėl prohibicijos JAV į kaimyninius Meksikos miestus ėmė plūsti amerikiečiai. Čia steigti viešbučiai, barai, naktiniai klubai.

Šaltiniai
---------

1. 
2. ↑
3. ↑  *Pasaulio vietovardžiai. Amerika*. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Ensenadà.
4. ↑  *Ensenada*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
De Dion-Bouton|  |
| Pramonė | Automobilių |
| Įkurta | 1883 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Jules-Albert de DionGeorges BoutonCharles Trépardoux |
| Uždaryta | 1932 m. |
| Produkcija | Automobiliai ir automotrisės |

**De Dion-Bouton** – buvo Prancūzijos automobilių ir automotrisių gamintojas, gyvavęs nuo 1883 iki 1932 m. Įmonę įkūrė Žiulis-Alberas de Dionas kartu su Žoržu Butonu (*Georges Bouton*; 1847–1938). Tuomet jų tikslas buvo kurti garais varomas transporto priemones, kaip kad *La Marquise*.

Įmonė sukūrė keletą išradimų, tokių kaip 1890 m. vieno cilindro benzininį variklį ir 1893 m. automobilio veleną.

Su jų paties pasigamintu garais varomu automobiliu de Dionas laimėjo 1894 m. automobilių lenktynes, kurios driekėsi nuo Paryžiaus iki Ruano, vidutiniškai išvystydamas 17 km/h greitį. Tačiau nebuvo paskelbtas nugalėtoju, nes automobilis neatitiko kai kurių standartų. Po lenktynių de Dionas nusprendė gaminti automobilius su vidaus degimo varikliu. Apie 1900 metus įmonė buvo pagaminusi daugiau kaip 40 000 benzininių variklių, kuriuos naudojo kiti automobilių gamintojai. Įmonė įsigijo keletą smulkesnių gamintojų ir tuo metu buvo stambiausias pasaulyje automobilių gamintojas. Daugiausia buvo pagaminta vieno cilindro *Voiturette* modelių. 1910 m. kompanija pagamino V8 variklį, turėjusį 35 AG. 1913 m. buvo pagamintas paskutinis vieno cilindro automobilis. Po I pasaulinio karo įmonės gamyba smarkiai krito. 1932 m. įmonė pagamino paskutinį automobilį. Komercinės transporto priemonės dar gamintos iki 1952 m.

* De Dion-Bouton TricycleDe Dion-Bouton Tricycle
* De Dion-Bouton VierradDe Dion-Bouton Vierrad
* Garais varomas omnibusasGarais varomas omnibusas
* De Dion-Bouton (1902)De Dion-Bouton (1902)
* De Dion-Bouton Landaulet (1908)De Dion-Bouton Landaulet (1908)
* De Dion-Bouton OC1 ir OC2 automotrisėsDe Dion-Bouton OC1 ir OC2 automotrisės

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: De Dion-Bouton** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Brandsenas*Brandsen* |
| --- |
| *Miesto gatvė* |
|  |
| 

BrandsenasBrandsenas

35°10′0″ p. pl. 58°13′0″ v. ilg.﻿ / ﻿35.16667°š. pl. 58.21667°r. ilg.﻿ / 35.16667; 58.21667﻿ (Brandsenas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Argentinos vėliava Argentina |
| **Provincija** | Buenos Airių provincija Buenos Airių provincija |
| **Departamentas** | Brandseno partidas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1876 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 19 877  |
| **Altitudė** | 17 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Brandsenas |

**Brandsenas** arba **Koronel Brandsenas** (isp. *Brandsen, Coronel Brandsen*) – miestas Argentinoje, Buenos Airių provincijoje, 65 km į pietryčius nuo Buenos Airių, prie Samborombono upės. Partido centras. Stotis prie Buenos Airių–Mar del Platos geležinkelio, plentai į Aveljanedą, La Platą, San Migel del Montę, Cheneral Belgraną. Yra Šv. Ritos bažnyčia.

Istorija
--------

1865 m. Pedrui Ferariui priklausiusiose žemėse pastatyta Ferario geležinkelio stotis. 1876 m. aplink ją įkurta gyvenvietė tapo partido centru. Ji pavadinta Prancūzijoje gimusio Argentinos generolo Federiko de Brandseno garbei.

Šaltiniai
---------

1. CORONEL BRANDSEN: in Brandsen (Buenos Aires), *citypopulation.de*
2. ↑  CORONEL BRANDSEN: in Brandsen (Buenos Aires), *citypopulation.de*
MTZ-5
MTZ-50
Belarus 1221.3, Akademija 2007 m.
**Belarus** (*Беларус* arba *Беларусь*) – keturračių traktorių serija, nuo 1950 m. gaminama Minsko traktorių gamyklos (MTZ) Baltarusijoje. Tai buvo vieni populiariausių traktorių TSRS ir Rytų bloke, taip pat eksportuoti į daugelį pasaulio šalių, tarp jų ir JAV. *Belarus* traktoriai sudaro 8 % pasaulio traktorių produkcijos. Tai universalūs traktoriai, pritaikyti žemės ūkio darbams, komunaliniam ūkiui, krovinių pervežimui.

1953 m. pradėti gaminti *Belarus* modelio traktoriai MTZ-1 ir MTZ-2. Į MTZ-2 buvo komplektuojamas dyzelinis variklis D-36, kurio galingumas 37 AG, o nuo 1957 m. – D40K, kurio galingumas 40 AG.

1957 m. pradėtas gaminti gerokai modernizuotas MTZ-5. Jis gavo naują pavarų dėžę, hidraulinę sistemą. Traktoriai MTZ-5M ir MTZ-5L skyrėsi elektronikos sistema ir variklio paleidimu. Modifikacijos MTZ-5MS ir MTZ-5LS buvo pritaikytos darbui sunkiuose dirvožemiuose ir galėjo turėti pusiau vikšrinę važiuoklę.

1958 m. pradėti gaminti MTZ-7, kurie turėjo keturis varomuosius ratus. 1962 m. pradėti gaminti populiarieji Belarus MTZ-50 su varikliu D50. Jie gaminti iki 1985 m. Nuo 1974 m. gaminti MTZ-80.

Dabar gaminami modernizuoti *Belarus* serijos traktoriai ir motoblokai:

* Serija Belarus-300 – mažagabaričiai traktoriai
* Serija Belarus-500 – MTZ-50 modernizacija
* Serija Belarus-800 – MTZ-80 modernizacija
* Serija Belarus-900
* Serija Belarus-1000
* Serija Belarus-1200
* Serija Belarus-1500

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2012-12-09 iš Wayback Machine projekto.
* Belarus atstovas Lietuvoje

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Belarus** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Dambulos auksinė šventykla |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| **Vieta** | Šri Lankos vėliava Šri Lanka |
| **Tipas** | Kultūrinis |
| **Kriterijus** | i, vi |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 561 |
| **Regionas**\*\* | Azija |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 1991  (15 sesija) |
| 

Dambulos auksinė šventykla šalies/regiono žemėlapyje

 |
|  **Vikiteka:** | Dambulos auksinė šventykla |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Dambulos auksinė šventykla** arba **Dambulos urvo šventykla** (sinh. දඹුල්ල රජ මහා විහාරය  = *Dam̆būlla Raja Maha*, tamil. தம்புள்ளை பொற்கோவில்  = *Tampuḷḷai Poṟkōvil*) – budistinė šventykla vidurio Šri Lankoje, Matalės rajone, 72 km į šiaurę nuo Kandžio, prie Dambulos miesto.

Vietovė gyvenama nuo priešistorinių laikų – apylinkėse rastos Ibankatuvos megalitinės kapavietės. Dambulos šventykla – didžiausia ir geriausiai išsilaikiusi urvų šventykla Šri Lankoje. III a. pr. m. e. čia įsikūrė miškuose klajoję budistų vienuoliai. Šventykla palaipsniui plėsta, o dabartinį pavidalą įgijo XVIII a. Dambulos auksinė šventykla veikia iki šių laikų. Šventyklos kompleksas apima 5 urvus, nors apylinkėse gausu mažesnių urvų šventyklų. Religinio komplekso viduje gausu budistinio meno paminklų – 153 budų skulptūros (svarbiausia – gulintis Dambulos buda), taip pat kitų dievybių – Samano, Višnaus, Ganešos ir kt. – be to, bodhisatvų, budistinių karalių skulptūros, freskos, vaizduojančios Budos gyvenimo epizodus.

1991 m. Dambulos šventykla įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

* Budų skulptūrosBudų skulptūros
* Gulintis BudaGulintis Buda
* Stūpa Dambulos urveStūpa Dambulos urve
* Dambulos urvo freskosDambulos urvo freskos

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rangiri Dambulla Cave Temple, *unesco.org*
2. ↑  Sri lankan architecture, history and travel, *srilankaview.com*
| **Lactarius scrobiculatus**Apsauga: 4(I) – Nenustatyta |
| --- |
| Geltonasis piengrybis ( Lactarius scrobiculatus )Geltonasis piengrybis ( *Lactarius scrobiculatus* ) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Ūmėdiečiai  *( Russulales)* |
| Šeima: | Ūmėdiniai  *( Russulaceae)* |
| Gentis: | Piengrybis  *( Lactarius)* |
| Rūšis: | Geltonasis piengrybis  *( Lactarius scrobiculatus)* |

 |
|  Index Fungorum |
| Binomas |
| ***Lactarius scrobiculatus***(Scop.) Fr. 1838 |
| **Sinonimai** |
| 

|  |
| --- |
| *Agaricus scrobiculatus* |
| *Galorrheus scrobiculatus* |
| *Lactifluus scrobiculatus* |
| *Agaricus intermedius* |
| *Lactarius scrobiculatus* |
| *Lactarius scrobiculatus var. violascens* |
| *Lactarius scrobiculatus var. montanus* |

 |

**Geltonasis piengrybis** (*Lactarius scrobiculatus*) – ūmėdinių šeimai, priklausantis valgomas grybas. Dėl savo retumo yra saugotinas ir įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą. Tai yra stambiausias eglynų piengrybis.

Išvaizda
--------

Vaisiakūniai dideli, stambūs. Kepurėlė užauga iki 25 cm skersmens, su koncentriškomis zonomis, plaušuota, mėsinga, gleivėta, chromo geltonumo, citriniškai geltona, geltonai ochrinė. Lakšteliai balsvi, vėliau- rusvai ochriniai, rudai dėmėti, priaugintiniai, nežymiai nuaugintiniai. Kotas 3–7x 1,5–3,5 cm, geltonas, gleivėtas, dėmėtas. Trama gelsva, perlaužta ar perpjauta tamsėja, aštraus deginančio skonio, pieniškos sultys baltos, kreguodamos su oru, greitai pageltonuoja. Sporos 8–8,5x7–8 μm.

Augavietė
---------

Dažniausiai sutinkamas beržynuose ir drėgnuose, žolėtuose eglynuose. Auga grupėmis brandžiuose, drėgnuose Lietuvos eglynuose šių piengrybių aptikta 30-yje vietų.

Sezonas: rugpjūtis – spalis

Geltonasis piengrybis panašus išoriškai į kislųjį piengrybį. Nuo kitų piengrybių rūšių skiriasi stambiais, geltonos spalvos vaisiakūniais, dėmėtais kotais. Tačiau lengviausia šią piengrybių rūšį atpažinti iš pieniškų sulčių cheminės reakcijos. Perlaužus ar perpjovus vaisiakūnius ištekėjusios baltos sultys greitai tampa geltonos.

Galerija
--------

* 
* 
* 
*

Literatūra
----------

* Vincentas Urbonas, „Lietuvos grybų atlasas", Kaunas „Lututė", 2007 m. (284 psl.) ISBN 978-9955-692-59-1

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Geltonasis piengrybis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Lietuvos raudonoji knyga
**Danilo Gallinari**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1988 m. rugpjūčio 8 d. (35 metai) |
| Gimimo vieta | Sant Andželo Lodidžanas, Italija |
| Ūgis | 2,08 m |
| Svoris | 107 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Milvokio „Bucks" |
| **Numeris** | 12 |
| **Pozicija** | Lengvasis kraštas |
| NBA naujokų birža |
| 2008 m. | 6 šaukimu,Niujorko „Knicks" |
| Profesionalūs klubai |
| 2004–20052005–20062006–20082008–201120112011–20172017–20192019–20202020–20222023–202420242024– | Kazalpusterlengo „Unione Cestistica"Pavijos „Pallacanestro"Milano „Olimpia"Niujorko „Knicks"Milano „Olimpia"Denverio „Nuggets"Los Andželo „Clippers"Oklahoma Sičio „Thunder"Atlantos „Hawks"Vašingtono „Wizards"Detroito „Pistons"Milvokio „Bucks" |  |
| Šalies rinktinė |
| 2006– | Italija Italija |  |
|  |

**Danilas Galinaris** (it. *Danilo Gallinari*, g. 1988 m. rugpjūčio 8 d.) – Italijos krepšininkas, žaidžiantis NBA lygoje besivaržančioje Milvokio „Bucks" komandoje.

Profesionalo karjerą pradėjo 15 metų, žaisdamas Kazalpusterlengo miesto komandai Italijos trečiojoje lygoje. 2005 m. sudarė sutartį su Milano „Olimpijos" komanda, tačiau iš karto buvo išnuomotas Italijos antrojoje lygoje žaidusiai Pavijos „Nuova" komandai. Sugrįžęs į Milano komandą gavo 2007–2008 m. sezono Eurolygos kylančios žvaigždės apdovanojimą.

2008 m. balandžio 23 d. pasiskelbė dalyvausiantis 2008 m. NBA naujokų biržoje. 2008 m. NBA naujokų biržoje pasirinktas 6 šaukimu. 2008 m. liepos 8 d. pasirašė trejų metų sutartį su Niujorko klubu.

2011 m. vasario 22 d. buvo iškeistas Denver „Nuggets" komandai.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Meksikietiška banga** (angl. *Mexican wave*, isp. *La Ola*) - stadione susirinkusios minios daromas veiksmas, primenantis bangą. Jos daromos susirinkusiai miniai kartu trumpam atsistojant ir iškeliant rankas, taip sudarant judančios bangos įspūdį. Kiekvienas dalyvis privalo atsistoti tuo pačiu metu kaip ir priešais jį ir už jo esantys ir šiek tiek vėliau nei esantis jam iš dešinės (jei banga daroma pagal laikrodžio rodyklę) arba iš kairės (jei banga daroma prieš laikrodžio rodyklę). Bangos dalyvis išsitiesia visu ūgiu ir tučtuojau vėl atsisėda.

To rezultatas - per žiūrovų gretas veržliai judanti banga, nors patys žiūrovai nepajuda iš savo vietų. Daugelyje didžiulių sporto arenų sėdimos vietos yra išsidėsčiusios aplink sporto lauką, todėl banga gali judėti nenutrūkstamai ratu; arenose, kur žiūrovai sėdi ne ratu (pavyzdžiui, puslankiu) banga gali atsispindėti nuo kraštų, t. y. nukeliauti iki vieno krašto ir grįžti atgal, ir taip kartotis.

Dažniausiai bangos daromos per futbolo varžybas, daugumos futbolo stadionų sėdimos vietos išsidėsčiusios netaisyklingo rato pavidalu. 

Pavadinimas kilo nuo to, jog pasaulyje masiška paplito po 1986 m. pasaulio futbolo čempionato, vykusio Meksikoje. Jau prieš tai banga buvo paplitusi Šiaurės Amerikoje - Kanados ledo ritulio, JAV beisbolo ir amerikietiško futbolo varžybose. Pirmieji žinomi Meksikietiškosios bangos atvejai užfiksuoti 1981-1983 metais.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Traktorius T-40
**T-40** – ratinių traktorių markė, 1961–1995 m. gaminta Rusijoje, Lipecko traktorių gamykloje (LTZ). Traktorius skirtas lengvų dirvų arimui, grūdinių kultūrų apdirbimui, sniego valymui, transportavimui. Traktoriuje sumontotas keturių cilindrų, keturtaktis, oru aušinamas dyzelinis variklis D-37 ar D-144, gamintas Vladimiro traktorių gamykloje. D-37 variklio galia 37 AG, o D-144 – 50 AG. Variklis užkuriamas elektrostarteriu arba paleidžiamuoju benzininiu varikliu PD8. Transmisija mechaninė.

Modifikacijos
-------------

### Traktoriai su D-37 varikliu

* T-40 − bazinis modelis su galiniu prievadu;
* T-40A − modelis su pilnu prievadu;
* T-40AN − modelis su galiniu prievadu, žemesne prošvaiste ir aukščiu. Skirtas darbui šlaituose;
* T-50A − pramoninė modifikacija darbui su vienakaušiu pakrovėju.

### Traktoriai su D-144 varikliu

* Т-40M − galinio prievado;
* T-40AM − modelis su pilnu prievadu;
* T-40ANM − modelis su pilnu prievadu, žemesne prošvaiste, darbui šlaituose.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: T-40 (traktorius)** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Lactarius uvidus** |
| --- |
| Glitusis piengrybis (Lactarius uvidus )Glitusis piengrybis (*Lactarius uvidus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Ūmėdiečiai  *( Russulales)* |
| Šeima: | Ūmėdiniai  *( Russulaceae)* |
| Gentis: | Piengrybis  *( Lactarius)* |
| Rūšis: | Glitusis piengrybis  *( Lactarius uvidus)* |

 |
|  Index Fungorum |
| Binomas |
| ***Lactarius uvidus***(Fr.) Fr. 1838 |
| **Sinonimai** |
| 

|  |
| --- |
| *Agaricus uvidus* |
| *Galorrheus uvidus* |
| *Lactarius uvidus var. acystidiosus* |
| *Lactarius uvidus f. alpigenes* |
| *Lactarius uvidus var. candidulus* |
| *Lactarius uvidus var. farinipes* |
| *Lactarius uvidus var. immutabilis*  |
| *Lactarius uvidus var. pallidus* |
| *Lactarius uvidus f. major* |
| *Lactarius uvidus var. magnus* |

 |

**Glitusis piengrybis** (*Lactarius uvidus*) – ūmėdinių šeimai, priklausantis valgomas grybas, bet menkavertis. Labai retai sutinkamas Lietuvoje.

Būdingi požymiai: vaisiakūniai gleivėti, pieniškos sultys baltos, ištryškusios, kaip ir trama, greitai nusidažo violetine, juosvai violetine spalva.

Išvaizda
--------

Vaisiakūniai vidutinio dydžio. Kepurėlė 5–8 (10) cm skersmens, gleivėta, nerievėta (retai tik ties pakraščiais viena dvi nežymios rievės), paplokščia, šiek tiek įdubusi, gelsvai pilkai rusva. Lakšteliai balti, greitai pagelsta, tankūs, pusiau nuaugintiniai, seni – violetiškai dėmėti. Kotas 5–10x 0,5–2 cm, glitus, gelsvas, rusvas, cilindro formos, jaunų grybų jis yra pilnaviduris, senų - tuščiaviduris. Trama balta, nekarti, perpjauta ar perlaužta greitai nusidažo violetine spalva. Pieniškos sultys baltos, ištryškusios netrukus tampa violetinės. Sporos elipsiškos, 8–10x7,5–8,5 μm dydžio.

Augavietė
---------

Auga pavieniui, grupelėmis, lapuočių, mišriuosiuose, rečiau spygliuočių miškuose, mėgsta beržo, blindės kaimynystę.

Sezonas: rugpjūtis – spalis

Galerija
--------

* 
* 
* 
*

Literatūra
----------

* Vincentas Urbonas, „Lietuvos grybų atlasas", Kaunas „Lututė", 2007 m. (305 psl.) ISBN 978-9955-692-59-1

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Glitusis piengrybis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |