recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Žemutinė SaksonijaNiedersachsen |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Žemutinės Saksonijos vėliava | Žemutinės Saksonijos herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Administracinis centras** | Hanoveris |
| **Apskritys** | 17 |
| **Įkūrimo data** | 1946 |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 7 774 253 |
| **Plotas** | 47 618 km² |
| **Tankumas** (2011) | 163 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | DE-NI |
|  |
| **Tinklalapis** | niedersachsen.de |
|  **Vikiteka** | Žemutinė SaksonijaVikiteka |

**Žemutinė Saksonija** (vok. *Niedersachsen*) – žemė šiaurės vakarų Vokietijoje, antroji pagal dydį šalyje. Plotas – 47,6 tūkst. km²; 8 mln. gyventojų (2000). Sostinė – Hanoveris.

Hildesheimo Švč. Marijos katedra, Hildesheimo Šv. Mykolo bažnyčia, Ramelsbergo kasyklos, Goslaro istorinis miestas, Aukštutinio Harco vandentvarkos sistema ir Fagus gamykla yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Žemutinės Saksonijos istorija*.
Dabartinė Žemutinės Saksonijos žemė apima istorinius Žemutinės Saksonijos, Ostfalijos (pietinė dalis) ir rytų Fryzijos (šiaurės vakarinė pakrantė) regionus. Ankstyvaisiais viduramžiais tai buvo saksų genčių gyvenama teritorija, kur IX a. pradžioje įkurta Saksonijos kunigaikštystė. Nuo XII a. pabaigos regionas buvo susiskaldęs į smulkius feodalinius vienetus, kurių svarbiausios buvo Brunsviko-Liuneburgo kunigaikštystė, Oldenburgo kunigaikštystė ir kt. 

1813-1866 m. didžiąją dalį teritorijos valdė Hanoverio karalystė, kurią nukariavo Prūsija ir pavertė Hanoverio provincija. Dabartinė Žemutinės Saksonijos žemė (tuometinės Vokietijos Federacinės Respublikos sudėtyje) suformuota 1946 m. sujungus Hanoverio provinciją su 3 gretimomis Trečiojo Reicho sudėtinėmis valstybėmis: Oldenburgo, Brunsviko ir  Šaumburgo-Lipės laisvosiomis valstybėmis.

Didžiausi miestai
-----------------

* Hanoveris
* Braunšveigas
* Osnabriukas
* Oldenburgas
* Volfsburgas
* Gėtingenas
* Zalcgiteris
* Hildesheimas

Galerija
--------

* GėtingenasGėtingenas
* Kraštovaizdis Rytų FryzijojeKraštovaizdis Rytų Fryzijoje
* Baltrumo salaBaltrumo sala
* Miškingas Goslaro apskrities kraštovaizdisMiškingas Goslaro apskrities kraštovaizdis
* Osnabriuko panoramaOsnabriuko panorama

Nuorodos
--------

Portal

**Vikisritis: *Vokietija***

* Oficialus žemės puslapis Archyvuota kopija 2002-08-02 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVokietijos žemės |
| --- |
|  |
| 
Badenas-Viurtembergas · Bavarija · Berlynas · Brandenburgas · Brėmenas · Hamburgas · Hesenas · Meklenburgas-Pomeranija · Reino kraštas-Pfalcas · Saksonija · Saksonija-Anhaltas · Saro kraštas · Šiaurės Reinas-Vestfalija · Šlėzvigas-Holšteinas · Tiuringija · Žemutinė Saksonija | Vokietija |

 |
| Juventus Stadium |
| --- |
|  |
| Oficialus pavadinimas | Allianz Stadium |
| Vieta | Turinas, Italija |
| Pradėtas statyti | 2009 m. kovo 1 d. |
| Atidarytas | 2011 m. rugsėjo 8 d. |
| Savininkas | Juventus FC |
| Operatorius | Juventus FC |
| Statybos kaina | 105 milijonų € |
| Architektas | Hernando Suarez,Gino Zavanella |
| Talpa | 41 507 žiūrovai |
| Nuomininkai | Juventus FC |

**Juventus Stadium** (komercinis pavadinimas **Allianz Stadium**) – futbolo stadionas Turine, Italijoje. Priklauso futbolo klubui Juventus. Stadionas pastatytas vietoje seno Stadio delle Alpi stadiono, kurį iki tol Juventus ekipa dalinosi su kitu Turino miesto futbolo klubu – Torino. Stadione telpa 41 507 žiūrovai.

Stadiono atidarymas įvyko 2011 m. rugsėjo 8 d. – tris dienas prieš pirmąjį Juventus Serie A susitikimą su Parma FC ekipa. Atidarymo progą Juventus sužaidė draugiškas rungtynes su vienuniš seniausiai egzistuojančiu klubų iš Jungtinės Karalystės – Notts County FC. Rungtynės baigėsi lygiosiomis 1–1.

Iki 2015 m. daugiausiai žiūrovų (41 182) stadione buvo susirinkę į UEFA čempionų lygos rungtynes su Borussia Dortmund ekipa.

Šiame stadione vyko 2013–2014 m. UEFA Europos lygos finalinės rungtynės.

Nuo 2017 m. liepos 1 d. šešerius metus stadionas vadinamas Allianz stadionu.

2021 m. spalio mėnesį stadione vyko 2020–2021 m. UEFA Tautų lygos pusfinalio ir finalo rungtynės.

Detali informacija
------------------

Stadiono atidarymo iškilmės
* Talpa: 41 507 vietų
* Automobilių aikštelė: 4000 vietų
* Visas plotas: 355 000 kvadratinių metrų
* Stadiono plotas: 45 000 kvadratinių metrų
* Paslaugų plotas: 150 000 kvadratinių metrų
* Komercinės zonos: 34 000 kvadratinių metrų
* Žaliosios zonos ir parkai: 30 000 kvadratinių metrų

Šaltiniai
---------

1. ↑  New stadium, opening ceremony on 8th September Archyvuota kopija 2012-10-20 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Full Time Report
3. ↑  Turin to stage 2014 UEFA Europa League final
4. ↑  Call it Allianz Stadium
5. ↑  „Nations League finals host confirmed: Milan and Turin to stage 2021 games". *UEFA*. 3 December 2020. Nuoroda tikrinta 3 December 2020.

Nuorodos
--------

* Oficiali stadiono svetainė

Koordinatės: 45°6′34″ š. pl. 7°38′28″ r. ilg.﻿ / ﻿45.10944°š. pl. 7.64111°r. ilg.﻿ / 45.10944; 7.64111
| **Leon Bramson** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1869 m. balandžio 17 d.Kaunas, Rusijos imperija |
| Mirė | 1941 m. kovo 2 d. (71 metai)Marselis, Prancūzija |
|  |
| Veikla | publicistas, visuomenės veikėjas |
|  |
|  **Vikiteka** | Leon Bramson |
| Parašas |
|  |

**Leonas Bramsonas** (1869 m. balandžio 17 d. Kaune – 1941 m. Marselyje) – Lietuvos žydų kilmės publicistas, politikas, visuomenės veikėjas, ilgametis Rusijos žydų amatų ir žemės ūkio draugijos ORT vadovas-įkūrėjas, Pasaulinės ORT sąjungos prezidentas.

Biografija
----------

Gimė 1869 m. balandžio 17 d. Kaune. 1886 m. baigė Kauno gimnaziją. 1890 m. baigęs teisės studijas Maskvos universitete, dirbo teisininku Sankt Peterburge. 1892 m. įsitraukė į Švietimo skleidimo tarp Rusijos žydų draugijos veiklą, dirbo istorinėje – etnografinėje, bibliotekų ir mokyklų komisijose, o 1894 m. pradėjo vadovauti šios draugijos žydų mokykloms. 1898 m. kaip Žydų kolonizacinės draugijos Peterburge tarybos narys, vadovavo statistiniams tyrimams. 1905–1906 m. tapo aktyviu sąjungos, siekusios žydų lygiateisiškumo, nariu, vienu iš Žydų demokratinės grupės steigėjų. 1906 m. buvo išrinktas deputatu į I Valstybės Dūmą nuo Kauno gubernijos, Dūmoje prisidėjo prie darbiečių frakcijos. Kartu su kitais rengė dokumentą, kuriuo po Vasario revoliucijos buvo paskelbtas žydų lygiateisiškumas. Po Vasario revoliucijos Aleksandras Kerenskis pasiūlė jam ministro postą Laikinojoje vyriausybėje, tačiau L. Bramsonas jo atsisakė. Jis aktyviai dalyvavo rengiant Steigiamąjį susirinkimą, kurį bolševikai išvaikė. Dėl to L. Bramsonas buvo teisiamas kaip Spalio revoliucijos priešas. Netrukus jis išvyko iš Rusijos. Investuodamas lėšas į ORT, L. Bramsonas stengėsi sukurti tarptautinį šios organizacijos tinklą. Jo pastangomis 1921 m. Berlyne buvo įkurta Pasaulinė ORT sąjunga, išrinkusi L. Bramsoną savo prezidentu. Organizacijos veikla labai išsiplėtė, Pasaulinės ORT sąjungos vadovybė iki A. Hitlerio atėjimo į valdžią 1933 m. dirbo Berlyne, paskui persikėlė į Paryžių, o jį okupavus – į Marselį. Iki 1934 m. L. Bramsonas buvo įsitikinęs antisionistas, bet po apsilankymo Palestinoje savo požiūrį pakeitė. Mirė 1941 m. Marselyje.

Literatūra
----------

* Государственная дума Российской империи, 1906–1917 : Энциклопедия. Москва : Российская политическая энциклопедия, 2008. С. 66–67. ISBN 978-5-8243-1031-3.

Nuorodos
--------

* Biografija (rus.)

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Bramsonas Leonas". *shtetl.lt*. Suarchyvuota iš originalo 2016-03-05. Nuoroda tikrinta 2016-12-25.
| **Eudyptes robustus** |
| --- |
| )Didysis kuoduotasis pingvinas |
| Apsaugos būklė |
| Pažeidžiami (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Pingvinai  *( Sphenisciformes)* |
| Šeima: | Pingvininiai  *( Spheniscidae)* |
| Gentis: | Kuoduotieji pingvinai  *( Eudyptes)* |
| Rūšis: | Didysis kuoduotasis pingvinas  *( Eudyptes robustus)* |

 |
| Binomas |
| ***Eudyptes robustus***Oliver, 1953 |

**Didysis kuoduotasis pingvinas** (*Eudyptes robustus*) – pingvinų (*Sphenisciformes*) būrio neskraidantis paukštis.

Paplitimas
----------

Endeminiai, tik 341 ha ploto Snerso salų, priklausančių Naujajai Zelandijai, paukščiai. Populiacijoje yra 63 000 individų.

Išvaizda
--------

Kūnas aptakus ir kresnas, 56–73 cm ilgio. Sveria apie 3 kg. Plunksnos tankios, nelaidžios vandeniui. Nugara, galva ir gerklė juodos spalvos. Pilvas sniego baltumo. Virš akių ir antsnapio yra geltonų plunksnų kuokštai, kurie užkrenta iki pakaušio. Snapas kūgio formos, tvirtas, oranžinis. Aplink snapo pamatą yra rožinės spalvos plika oda. Jauniklių snapai ir kuodai yra mažesni. Akys mažos, rainelė raudona. Sparnai plokšti ir tvirti, plaukmenų formos. Kojos trumpos ir storos. Letenų pirštus jungia plaukiajamoji plėvė.

Biologija
---------

Gyvena miškais ir krūmais apaugusiose vietovėse. Kartais tupi ant medžių šakų, net 2 m aukštyje. Puikiai plaukia, gali panerti į 120 m gylį. Minta kriliumi, kalmarais ir smulkia žuvimi.

Gyvena apie 20 metų, lytiškai subręsta 4 metų.

Peri 50–500 porų kolonijose. Pirmieji į perėjimo vietas sugrįžta patinai ir iš žemių, akmenų ir šakelių krauna lizdą ir iškloja žole. Rugsėjo–spalio mėnesiais patelė deda du kiaušinius. Pirmasis kiaušinis yra mažesnis, dažniausiai jis žūna. Peri abu tėvai, 31–37 dienas. Lizde jaunikliai būna 3 savaites. 75 dienų jaunikliai jau keliauja į jūrą.

Apsauga
-------

Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos duomenimis didysis kuoduotasis pingvinas yra pažeidžiama rūšis.

Populiacijos mažėjimo priežastys:

* globalinis atšilimas, nes pasikeitus vandenyno temperatūrai nyksta organizmai, kuriais maitinasi pingvinai,
* Vandenyno tarša naftos produktais.
* Natūralūs gamtiniai priešai: jūrų leopardai, plėšikinių šeimos paukščiai, didysis audrapaukštis.
* Komercinė žūklė

Apsaugos priemonė – žūklės ribojimas 100 km atstumu nuo Snerso salų.

Šaltiniai
---------

1. 1 2   „Pasaulinės gamtos apsaugos organizacijos raudonasis sąrašas - Eudyptes robustus". Pasaulinė gamtos apsaugos organizacija. anglų k.
2. ↑  „Didysis kuoduotasis pingvinas". Naujosios Zelandijos skaitmeninė enciklopedija anglų k. Suarchyvuotas originalas 2017-06-24. Nuoroda tikrinta 2017-06-14.
3. ↑   „Didysis kuoduotasis pingvinas". NVO Marinerio. anglų k.
4. ↑  „Didysis kuoduotasis pingvinas. anglų k.". Suarchyvuotas originalas 2011-10-15. Nuoroda tikrinta 2017-06-14.


|  |  |
| --- | --- |
|  | Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu. |
| **Lina Medina** |
| --- |
| Gimė | 1933 m. rugsėjo 27 d. (90 metų)Tikrapo apygarda, Kastrovireinos provincija, Peru |
| Sutuoktinis (-ė) | Raúl Jurado (nuo XX a. 8-ojo deš.) |
| Vaikai | 2 |
|  |
| Žinomas (-a) už | jauniausia žinoma motina medicinos istorijoje |

**Lina Vanessa Medina** (g. 1933 m. rugsėjo 27 d. Peru) – jauniausia žinoma motina medicinos istorijoje, pagimdžiusi būdama 5 metų, septynių mėnesių ir 21 dienos.

Ankstyva branda, gimdymas
-------------------------

Penkiametė Lina Medina buvo savo tėvų atvesta į ligoninę dėl didėjančio pilvo. Iš pradžių manyta, kad ji turi auglį, bet daktarai nustatė, kad mergaitė yra septintą mėnesį nėščia. Daktaras Gerardas Lozada nuvežė Mediną į Peru sostinę Limą ir ten kiti specialistai patvirtino, kad penkiametė yra nėščia. Po pusantro mėnesio Linai Medinai buvo atliktas Cezario pjūvis ir ji pagimdė berniuką.

Šis atvejis buvo detaliai aprašytas medicininiame žurnale *La Presse Médicale*, kuriame taip pat buvo pateiktos papildomos detalės, pasak kurių mergaitė patyrė menarchę (pirmąsias mėnesines) būdama vos 8 mėnesių amžiaus, nors kitas straipsnis teigia, jog tai įvyko jai esant dvejų su puse metų. Taip pat neįprastai anksti išsivystė Linos Medinos krūtys ir subrendo jos kaulai. Toks ekstremaliai ankstyvas brendimas yra labai retas, bet nėra neregėtas.

Sūnus
-----

Medinos sūnus gimimo metu svėrė 2,7 kg. Mergaitės daktaro garbei, kūdikiui buvo duotas Gerardo vardas. Gerardas užaugo manydamas, kad Lina Medina yra jo sesuo, bet būdamas 10 metų sužinojo tiesą. Nors Gerardas augo sveikas, būdamas 40 metų jis mirė dėl kaulų čiulpų ligos.

Vėlesnis gyvenimas
------------------

Medina niekada neatskleidė, kas yra jos sūnaus tėvas ir nepapasakojo savo pastojimo aplinkybių. Dėl įtarimo išprievartavimu buvo suimtas Medinos tėvas, bet vėliau jį paleido dėl įrodymų stokos.

Būdama jauna suaugusioji, Medina dirbo sekretore Gerardo Lozados klinikoje Limoje. Nėščią Mediną globojęs Daktaras Lozada suteikė jai išsilavinimą ir padėjo jos sūnui mokyklos reikaluose.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Mikkleson, David (2015-02-07). „Youngest Mother". *Snopes*. Nuoroda tikrinta 2017-01-25.
2. ↑  „Six decades later, world's youngest mother awaits aid". *The Telegraph*. Kolkata. 2002-08-27. Suarchyvuotas originalas 2009-07-22. Nuoroda tikrinta 2009-07-14.
3. ↑
4. ↑  Damn Interesting » History’s Youngest Mother
5. ↑  „PERU: Little Mother". *TIME.com*. 1957-12-16. Suarchyvuota iš originalo 2016-08-20. Nuoroda tikrinta 2016-09-01.
Tradicinė dūminė suomiška sauna
Tradicinė dūminė suomiška sauna
**Sauna** – pirtis, kurioje kaitinamasi sausu karštu oru. Suomiškoje pirtyje temperatūra pakyla iki 80–100 °C, santykinė oro drėgmė siekia 10–20 proc.

2020 m. suomiška saunos tradicija įtraukta į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo sąrašą. Suomijoje yra apie 3,2 mln. tiek tradicinių, tiek šiuolaikiškų saunų. 90 % suomių kartą per savaitę eina į pirtį. Suomiškoje pirtyje paprastai išbūnama 5–20 minučių, po to lendama po dušu, šokama į vandenį ar eketę paplaukioti arba atvėstama kambario temperatūroje. Suomijos gyventojai į sauną eina mažiausiai vieną kartą per savaitę, o vidutiniškai 2–3 kartus per savaitę.

Moterys saunoje
Tačiau didžiausias teigiamas poveikis išskiriamas lankantis saunoje 4–7 kartus per savaitę. Būnant saunoje greičiau plaka širdis, padidėja arterinis kraujospūdis ir odos aprūpinimas krauju, išsiskiria prakaitas. Kol kas neaišku, ar santykinai drėgnesnė garinė pirtis pasižymi tokiu pačiu poveikiu organizmui, todėl kad didesnis drėgnumas tokio tipo pirtyje skatina garų kondensaciją ant odos ir mažina prakaito išsiskyrimą. Moksliniai tyrimai teigia, kad saunos nauda sveikatai paremta daugeliu fiziologinių efektų: mažėja kraujospūdis, slopinamas oksidacinis stresas ir uždegimas, pagerėja kardiorespiracinės sistemos bei širdies ir kraujagyslių sistemos funkcija ir kt. Sauna gali sumažinti įvairių širdies ir kraujagyslių, neurokognityvinių ligų, tokių kaip demencijos ir Alzheimerio ligos, riziką, kvėpavimo sistemos ligų, kaip astma, gripas, riziką, sumažinti galvos ir lėtinį skausmą, reumatinių ligų riziką.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „Saunos terapinis poveikis". *Emedicina*. 2018-09-18. Nuoroda tikrinta 2024-02-19.
2. ↑  „Suomiška saunos kultūra įtraukta į UNESCO kultūros paveldo sąrašą". *lrt.lt*. 2020-12-18. Nuoroda tikrinta 2024-02-19.
3. 1 2  Hussain, Joy; Cohen, Marc (2018-04-24). „Clinical Effects of Regular Dry Sauna Bathing: A Systematic Review". *Evidence-based Complementary and Alternative Medicine*. **2018**: 1857413. doi:10.1155/2018/1857413. ISSN 1741-427X. PMC 5941775. PMID 29849692.`{{cite journal}}`: CS1 priežiūra: unflagged free DOI (link)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Suomijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Suomenlinos tvirtovė (1991) · Raumos senamiestis (1991) · Petejevesio senoji bažnyčia (1994) · Verlos medienos dirbtuvės (1996) · Samalahdenmekio bronzos amžiaus laidojimo vieta (1999) · Aukštasis krantas/Kvarkeno salynas (2000, kartu su Švedija) · Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su kitomis devyniomis valstybėmis) | Suomijos vėliavaSuomijos vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Suomiška sauna (2020) · Grojimas kaustineno smuiku ir su juo susijusios praktikos bei išraiškos (2021) · Šiaurės šalių klinkerio laivų statymo tradicijos (2021, kartu su 4 kitomis valstybėmis) |

 |
| **Rhinopomatidae** |
| --- |
| *Rhinopoma microphyllum* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Šikšnosparniai  *( Chiroptera)* |
| Pobūris: | Mažieji šikšnosparniai  *( Microchiroptera)* |
| Šeima: | Peliauodeginiai šikšnosparniai  *( Rhinopomatidae)* |

 |

**Peliauodeginiai šikšnosparniai**  (*Rhinopomatidae*) – šikšnosparnių (*Chiroptera*) šeima. Gyvūnų dydis 60-80 mm, svoris 15-20 g. Paplitę nuo Rio de Oro Afrikoje į rytus per visą Šiaurės Afriką ir Pietų Aziją iki Sumatros.

Šeimoje 1 gentis su 3 rūšimis:

* Mažasis peliauodegis šikšnosparnis (*Rhinopoma hardwickei*)
* Didysis peliauodegis šikšnosparnis (*Rhinopoma microphyllum*)
* *Rhinopoma muscatellum*

Paplitimas
----------

Paplitę Afrikoje nuo Maroko iki Kenijos ir Azijoje nuo Arabijos pusiasalio iki Indokinijos ir Sumatros.

Išvaizda
--------

Tai maži ir vidutiniai šikšnosparniai, kurių galvos ir kūno ilgis 53-90 mm, dilbio ilgis 45-75 mm, uodegos 43-75 mm. Svoris iki 14 g. Kailis trumpas ir švelnus. Snukis, pakaušis ir užpakalinė pilvo dalis beplaukė. Nugaros dalių spalva nuo pilkai rudos iki tamsiai rudos, o ventralinės dalys šviesesnės. Ausys didelės ir sujungtos skersine juostele prie pagrindo. Akys palyginti didelės. Apatinės galūnės gana silpnos. Skleidžia ultragarsą pro burną. Riebalus kaupia prie uodegos pagrindo ir apatinių galūnių.

Mityba
------

Minta tik vabzdžiais. Kaip ir kiti šikšnosparniai, grobį suranda naudodami echolokaciją.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Rhinopomatidae (mouse-tailed bats)". *Animal Diversity Web*. Nuoroda tikrinta 2024-02-28.

Literatūra
----------

* Ronald M. Novak, *Walker's Mammals of the World, 6th edition*, Johns Hopkins University Press, 1999. ISBN 9780801857898
2008 m. NASA oficialusis tinklalapis.
**Internetinis puslapis** arba **tinklalapis** – informacijos išteklis saityne, kuris gali būti pasiektas naudojantis naršykle. Puslapius sujungiant, sudaroma interneto svetainė.

Informacija dažniausiai pateikiama HTML arba XHTML, nors šiuo metu tiesiogiai šiomis kalbomis jie rašomi labai retai. Paprastai naudojamos į teksto redaktorius panašios vartotojui draugiškos programos. Sudėtingas, interaktyvus turinys papildomai programuojamas JavaScript ir kitomis naršyklių palaikomomis programavimo kalbomis. Techniškai tinklalapį gali talpinti bet kuris kompiuteris, tačiau jis turi būti nuolat aktyvus, turėti gerą interneto prieigą, patikimus maitinimo šaltinius, pastovų IP adresą bei būti saugomas. Dėl šiu priežasčių tinklalapiai talpinami serveriuose.

Techniškai tinklalapis internete naršyklės surandamas pagal IP adresą (pavyzdžiui, *193.219.50.22*), tačiau eilinis naudotojas jo paprastai nei mato, nei žino. Jį pakeičia žmogui lengviau įsimenamas žodinis vardas (domenas), pavyzdžiui *lt.wikipedia.org*. Žodinį vardą į IP adresą išverčia internete veikiantys vardų tarnybos serveriai. Retais atvejais vardų tarnyba vardo išversti negali ar atsisako (kaip buvo atsitikę su „Wikileaks"), ir svetainė gali būti pasiekiama tik tiesiogai suvedant naršyklei būtent IP adresą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Enciklopedinis kompiuterijos žodynas". Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos institutas. (Vilnius, 2000)
| **Dasyprocta** |
| --- |
| Dulsvasis agutis (Dasyprocta fuliginosa)Dulsvasis agutis (*Dasyprocta fuliginosa*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai  *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai  *( Rodentia)* |
| Šeima: | Agutiniai  *( Dasyproctidae)* |
| Gentis: | Tikrieji agučiai  *( Dasyprocta)* |

 |

**Tikrieji agučiai** (*Dasyprocta*) – agutinių (*Dasyproctidae*) šeimos graužikų gentis.

Gentyje yra 11 rūšių.

* Azaro agutis (*Dasyprocta azarae*)
* Dulsvasis agutis (*Dasyprocta fuliginosa*)
* Taškuotasis agutis (*Dasyprocta punctata*)

ir kt.

Paplitimas ir buveinė
---------------------

Paplitę Centrinėje Amerikoje, Pietų Amerikoje iki pietų Brazilijos, taip pat sutinkami Mažųjų Antilų salose. Gyvena įvairiose buveinėse: miškuose, tankiuose krūmynuose ir savanose, taip pat laukuose ir plantacijose.

Išvaizda
--------

Užauga iki 60 cm ilgio ir 4 kg svorio. Turi penkis pirštus ant priekinių pėdų ir tris pirštus ant užpakalinių pėdų, pirmas pirštas labai mažas. Uodega labai trumpa arba jos visai nėra, be plaukų. Daugumos rūšių nugara ruda, o pilvelis balkšvas arba šviesaus atspalvio. Pasitaiko blizgaus kailio.

Elgsena
-------

Daugiausia dieniniai gyvūnai, sutemus išlenda iš slėptuvių tik tankiai apgyvendintose vietovėse. Glaudžiasi pačių išsikastuose urvuose, taip pat tuščiaviduriuose medžių kamienuose ir miško tankmėje.

Patelės lytiškai subręsta 10 mėnesių amžiaus.

Mityba
------

Tikrieji agučiai – žolėdžiai gyvūnai. Nėra išrankūs ieškant maisto. Ėda vaisius, riešutus, lapus, stiebus ir šaknis. Ėsdami stovi ant užpakalinių kojelių ir maistą pasilaiko priekinėmis letenėlėmis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Como criar cutia". *Revista Globo Rural* (portugalų). 2015-03-27. Nuoroda tikrinta 29 February 2024.


Vikirūšių projekte yra informacijos, susijusios su straipsniu
***Dasyprocta***
Migdolų ir kokoso makarunai
**Makarunas** – mažas pyragėlis ar sausainis, įprastai gaminamas iš migdolų, kiaušinio baltymų ir cukraus, o šiais laikais būna su kokosu ir kitais riešutais. Taip pat makarunai gali būti su džemu ar kitais priedais.

Pavadinimas makarunai siejamas su itališku žodžiu makaronai, tačiau iki galo nėra aišku, kodėl šie sausainiai taip pavadinti. Anksčiau žodis buvo sietas su itališku žodžiu *maccare* (sugrūsti, sumušti), tačiau šiuo metu ši versija yra atmetama.

Pirmieji makarunai kildinami iš Prancūzijos vienuolyno Cormery mieste VIII a. Vėliau dvi Benediktinų vienuolės sesuo Marguerite ir sesuo Marie-Elisabeth Prancūzijos revoliucijos metu Nansi mieste siekė prieglobsčio ir už nakvynę kepdavo ir pardavinėdavo makarunus. Nuo to laiko jos vadinamos makarunų seserimis.

Vėliau makarunus adaptavo ir žydai, nes šis sausainis neturi miltų ar raugo (makarunai rauginami kiaušinių baltymais) ir yra tinkami Paschos šventei.

Pirmieji rašytiniai makarunų receptai randami ne vėliau kaip 1725 m. Juose buvo įtraukti kiaušinių baltymų ir migdolų įdarai. Vėliau makarunuose atsirado kokosai, o šiuo metu, siekiant padidinti makarunų masę, dedamas bulvių krakmolas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  makarunas
2. ↑  „A Brief history of Macaroons". *COR online*. Judy Pister. 2013-03-29. Nuoroda tikrinta 2015-02-03.
3. ↑  „macaroon, macaron, macaroni". *Oxford English Dictionary*. 2023.
4. ↑  „Cormery Macarons, Loire Valley speciality - The Good Life France". *thegoodlifefrance.com* (amerikiečių anglų). 2021-07-26. Nuoroda tikrinta 2023-10-02.
5. 1 2  Hochman, Karen (2008 gruodis). „The History Of Macaroons". *The Nibble*. Lifestyle Direct, Inc. Nuoroda tikrinta 2009-03-29. `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|date=` (pagalba)
| **Alcelaphus buselaphus** |
| --- |
| Karvinė antilopė (Alcelaphus buselaphus)Karvinė antilopė (*Alcelaphus buselaphus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Porakanopiai  *( Artiodactyla)* |
| Šeima: | Dykaraginiai  *( Bovidae)* |
| Pošeimis: | Galvijinės antilopės  *( Alcelaphinae)* |
| Gentis: | **Karvinės antilopės**  *( Alcelaphus)* |
| Rūšis: | Karvinė antilopė  *( Alcelaphus buselaphus)* |

 |
| Binomas |
| ***Alcelaphus buselaphus***Pallas, 1766 |
| Karvinė antilopė (Alcelaphus buselaphus)Atskirų porūšių paplitimas |

**Karvinė antilopė** arba **kongonis** (*Alcelaphus buselaphus*) – dykaraginių (*Bovidae*) šeimos žinduolis. Paplitęs Afrikos savanose: seniau gyveno beveik visuose žemyno žolynų plotuose, bet dėl medžioklės, buveinių nykimo, gyvulininkystės plėtros daug kur išnyko. Dabar gausiausios Pietų ir Rytų Afrikoje, taip pat sutinkamos Sahelyje, Etiopijoje.

Tai stambi, 1,5–2,45 m ilgio, 1,1–1,5 m aukščio ties ketera antilopė, sverianti 75–200 kg. Nugara nuožulni, kojos ilgos. Kailis nuo smėlinės iki rusvai pilkos spalvos. Abiejų lyčių atstovai turi 45–70 cm ilgio atgal užlenktus ragus.

Karvinės antilopės gyvena savanose, krūmynuose, kartais miškuose. Gyvena kaimenėmis iki 300 narių, bet kartais susiburia ir į 1000 narių dydžio būrius. Maitinasi žole.

Medžiojama dėl mėsos, kaip trofėjus. Konkuruoja su galvijais dėl ganyklų. Dalis porūšių nyksta dėl medžioklės, buveinių naikinimo ir gyvulininkystės plėtros.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Karvinė antilopė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  *Žinduolių pavadinimų žodynas: lotynų, lietuvių, anglų, prancūzų, rusų, vokiečių kalbomis* / [rengė P. Bluzma (ats. red.), R. Mažeikytė, E. Mickevičius, J. Prūsaitė, K. Baranauskas, R. Baleišis]. – Vilnius : Ekologijos inst. l-kla, 2002.
2. 1 2 3 4  *Alcelaphus\_buselaphus*,ADW – Animal Diversity Web. University of Michigan, Museum of Zoology.
| **Mergus albellus** |
| --- |
| Mažasis dančiasnapis (Mergus albellus)Mažasis dančiasnapis (*Mergus albellus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Žąsiniai paukščiai  *( Anseriformes)* |
| Šeima: | Antiniai  *( Anatidae)* |
| Gentis: | Dančiasnapiai  *( Mergus)* |
| Rūšis: | Mažasis dančiasnapis  *( Mergus albellus)* |

 |

**Mažasis dančiasnapis** (*Mergus albellus*) – žąsinių (*Anseriformes*) būrio paukštis.

Išvaizda
--------

Mažasis dančiasnapis yra gerokai mažesnis už didžiąją antį. Patino apdare vyrauja balta spalva. Nuo snapo pamatinės dalies per akį eina apvali juoda dėmė, o nuo skruostų pakaušio link – juoda juosta. Ant pakaušio – baltas kuodukas. Pečiai, dvi juostos priekinėje kūno dalyje ir didžiosios plasnojamosios plunksnos juodi. Kūno šonuose – smulkūs skersiniai rusvi brūkšneliai. Snapas melsvai pilkas, kojos šviesiai pilkos. Rainelė ruda, vyresnių individų pilkesnė. 

Patelės viršutinė kūno dalis rusvai juosva, išmarginta pilkais ruoželiais. Galvos viršus ryškiai rudas. Skruostai, smakras ir gerklė balti. Pagurklis ir kūno šonai rusvai pilki. Pilvas baltas. Jaunikliai panašūs į patelę.

Paplitimas
----------

Eurazijoje paplitęs nuo Skandinavijos iki Ochotsko jūros. Šiaurėje arealas siekia Obės, Jenisejaus, Lenos žemupį. Į pietus paplitęs iki Lenos aukštupio, Tiumenės, Novgorodo srities, šiaurinės Suomijos.

Žiemoja Vakarų Europoje, Viduržemio, Juodosios, Kaspijos jūrų pakrantėse, Tolimuosiuose Rytuose.

Lietuvoje rūšis negausi, dažniausiai matoma rugsėjo–gegužės mėnesiais.

Biologija
---------

Įsikuria didelių upių pakrantėse, miškais apsuptų ežerų salose. Migracijos periodu aptinkami įvairiuose vandenyse, o žiemoja pajūrio seklumose, upių deltose. Gerai plaukioja ir nardo. Aktyvesnis dieną.

Monogamas. Iš žiemaviečių keliauja jau susiporavę, tačiau pasitaiko ir laisvų paukščių. Peri uoksuose, neaukštai nuo žemės. Dėtyje būna maždaug 9 kiaušiniai. Perimi apie 30 dienų. Dažnai pasitaiko bendrų dėčių su klykuole. Jaunikliai auga gana sparčiai.

Minta vandens vabzdžiais bei jų lervomis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Mažasis dančiasnapis". *PAUKSCIAI.LT*. Suarchyvuota iš originalo 2016-04-26. Nuoroda tikrinta 2016-04-26.

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **mažasis dančiasnapis**

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mažasis dančiasnapis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**FIFO** (angl. *„first in first out"*) reiškia principą, kad tas, kas pirmiau patenka į eilę, pirmiau iš jos ir išeina. Priešingas principas, kai paskutinis patekęs į eilę iš jos išeina, vadinamas LIFO.

Informatikoje – tai elementų saugojimo duomenų struktūroje būdas. Pirmasis į struktūrą padėtas elementas ir paimamas pats pirmas, o paskutinis padėtas – paskutinis. **FIFO** mechanizmą naudoja eilė ir panašios duomenų struktūros.

Taip pat **FIFO** principas naudojamas apskaitoje. Laikoma, kad anksčiau į sandėlį atvežtos tos pačios rūšies prekės anksčiau ir išvežamos. Arba anksčiau nupirkti tokie patys vertybiniai popieriai parduodami pirmiau už vėliau nupirktuosius.

Taip pat skaitykite
-------------------

* LIFO (angl. *last in first out*)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kruse, Robert L. (1987) [1984]. *Data Structures & Program Design (second edition)*. Joan L. Stone, Kenny Beck, Ed O'Dougherty (production process staff workers) (second (hc) textbook leid.). Englewood Cliffs, New Jersey 07632: Prentice-Hall, Inc. div. of Simon & Schuster. p. 150. ISBN 0-13-195884-4.`{{cite book}}`: CS1 priežiūra: location (link)
**Borisas Luchtanas** (1910 m. sausio 25 d. Rudnia Počiajevskaja, Voluinės gubernija – 2007 m. balandžio 2 d. Vilnius) – Lietuvos gydytojas onkologas, ginekologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras. Vienas pirmųjų onkologų Lietuvoje.

Biografija
----------

1935 m. baigė Vilniaus universitetą. 1970 m. medicinos mokslų daktaras.

1935–1939 m. dėstė Vilniaus universitete, dirbo Vilniaus universiteto klinikoje ir Vilniaus Šv. Jokūbo ligoninėje gydytoju. 1939 m. prasidėjus Antrajam pasauliniam karui mobilizuotas į Lenkijos kariuomenę tarnavo bataliono gydytoju, per Lenkijos kampaniją pateko į nelaisvę, iš jos pabėgo. 1944–1945 m. tarnavo TSRS kariuomenėje chirurgu. 1940–1950 m. Respublikinio onkologinio dispanserio gydytojas, 1950–1956 m. vyr. gydytojas. 1957–1975 m. Onkologijos mokslinio tyrimo instituto direktoriaus pavaduotojas, 1975–1989 m. mokslinis sekretorius.

Sūnus Aleksiejus Luchtanas.

Mokslinė veikla
---------------

Parašė daugiau, kaip 60 mokslinių straipsnių. Svarbiausi darbai apie moters lytinių organų vėžio recidyvų, kiaušidžių piktybinių navikų kompleksinį gydymą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Borisas Luchtanas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIII (Leo-Magazyn). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 659 psl.
**Teresė Bukauskienė-Ramanauskaitė** (1929 m. spalio 15 d. Ariogaloje – 2001 m. lapkričio 30 d. Vilniuje) – Lietuvos pedagogė, pedagogikos istorikė, socialinių mokslų daktarė, poetė.

Biografija
----------

Lankė Ariogalos pradinę mokyklą, mokėsi Ariogalos, Kauno gimnazijose. 1954 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultetą. 1978 m. pedagogikos mokslų kandidatė.

1954–1958 m. Griežpelkių (Pagėgių r.) mokyklos mokytoja, Vilkyškių gimnazijos (Pagėgių r.) direktorė. 1958–1962 m. Panevėžyje mokytojavo 3-iojoje vidurinėje ir 2-ojoje vakarinėje mokyklose. 1966–1977 vadovavo Panevėžio miesto savivaldybės Švietimo skyriaus metodiniam kabinetui. 1977–1987 m. Pedagogikos instituto mokslinė darbuotoja, 1987–1999 m. Respublikinio mokytojų tobulinimosi instituto (nuo 1999 m. Pedagogų profesinės raidos centras) dėstytoja, nuo 1990 m. docentė.

Bibliografija
-------------

* Pedagogė Gabrielė Petkevičaitė-Bitė, 1988 m.
* Zigmas Kuzmickis (bendraautoris Ramutis Karmalavičius). Kaunas, 1991 m.
* Lietuvių literatūros mokymo istorija (iki 1940 m.), 1993 m.
* Lietuvių mokykla ir pedagoginė mintis 1918–1940 m.; 1989, 1995 m.
* Lietuvos mokykla ir pedagoginė mintis (antologija, su kitais) 3 t. V.: Mintis, 1994–2002 m.
* Rašiau sau (eilėraščiai). V.: Ciklonas, 2005 m. ISBN 9955-695-03-X
* Tera. Eilėraščių rinktinė. Klaipėda: S.Jokužio leidykla, 2023 m. ISBN 978-609-96375-0-1

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žemaitija. Biografijos[neveikianti nuoroda]
2. ↑  *Teresė Bukauskienė*. Panevėžio kraštas virtualiai (nuoroda tikrinta 2023-09-11).
3. ↑  Algirdas Povilas Ažubalis. *Teresė Bukauskienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 310 psl.
*Kitos reikšmės – Mostiškių Švč. Dievo Motinos, Šeimų Globėjos koplyčia.*
Koordinatės: 54°46′15″š. pl. 25°40′00″r. ilg.﻿ / ﻿54.770756°š. pl. 25.666767°r. ilg.﻿ / 54.770756; 25.666767

|  Mostiškių senoji koplyčia |
| --- |
|  |
| **Savivaldybė** | Vilniaus rajonas |
| **Gyvenvietė** | Mostiškės |
| **Adresas** | Mokyklos g. 21 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |

**Mostiškių senoji koplyčia** – medinė koplyčia, esanti Mostiškėse, Lavoriškių seniūnijoje, Vilniaus rajone. Vidury kaimo, prie Mokyklos ir Baltarusijos g. kryžkelės stovintis pastatas šiuo metu tarnauja kaip laidojimo koplyčia. Mostiškės priklauso Lavoriškių Šv. Jono Krikštytojo parapijai.

Istorija
--------

Veikusi Buivydžių parapijos koplyčia pokaryje sovietinės valdžios buvo uždaryta. Į Mostiškes ji perkelta apie 1957 m. iš šalia esančių Kirtimų kaimo senųjų kapinių (dab. Jurzdikoje). Tuo metu sudegė senoji Kirtimų mokykla, buvo miręs Kirtimų dvarelio savininkas Janas Konradas Obstas. Mostiškėse 1959 m. gyveno tik 9 žmonės. Čia buvo pradėta kurti naują kolūkio centrinę gyvenvietę. Koplyčia buvusi su rūsiu. Perkeltoji koplyčia nebeturėjo bokštelio, bažnytinio interjero (altoriaus ir kt.), buvo pritaikyta klubo reikmėms. Vėliau Mostiškių pakraštyje buvo pastatyti šiuolaikiniai kultūros namai, senasis klubo pastatas (buvusi koplyčia) tapo nereikalingas.

Atgimimo pradžioje perkeltoji koplyčia buvo pritaikyta vesti pamaldas. Vėliau erdviuose buvusio „Pergalės" kolūkio kultūros namuose gyvenvietės pakraštyje 2002 m. buvo įrengta naujoji parapijos koplyčia.

* Koplyčia 2016 m.Koplyčia 2016 m.
* InterjerasInterjeras
* Virš įėjimo durų – balkonas choruiVirš įėjimo durų – balkonas chorui
* Koplyčios vieta senosiose Kirtimų kapinėseKoplyčios vieta senosiose Kirtimų kapinėse

Šaltiniai
---------

1. ↑  „"Tylko orły szybują nad granią...": Ksiądz Bosko w Mościszkach". *braciawasowicz.blogspot.lt*. Suarchyvuota iš originalo 2016-07-22. Nuoroda tikrinta 2016-07-22.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mostiškių senoji koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Koplyčia Mostiškėse, nuotraukos iki remonto (*wikimapia.org*)
***Hustler***|  |
| Periodiškumas | mėnesinis |
| Kategorijos | pornografinis vyrams |
| 

---

 |
| Leidėjas | Larry Flynt
founder = |
| Pirmasisleidimas | 1974 m. liepos mėn. |
| Kompanija | Larry Flynt Publications |
| Kalba | anglų ir kitos |
| Tiražas | apie 500 000 (2006 m.) |
| 

---

 |
| **Tinklalapis:** |

**Hustler** – vyrams skirtas mėnesinis pornografinis žurnalas, pradėtas leisti JAV 1974 m. leidėjas – Larry Flyntas. Žurnalo prototipas buvo 1972 m. Flynto leistas „Hustler Newsletter", dviejų lapų nespalvota brošiūra, pristatant informaciją apie jo valdomus striptizo klubus. 1973 m. viduryje „Hustler Newsletter" jau buvo 32 lapų apimties, o 1974 m. liepą pasirodė pirmasis „Hustler" žurnalo numeris.

„Hustler" laikomas sėkmingiausiu pornografiniu žurnalu, jame publikuojamose nuotraukose atvirai vaizduojamos moterų genitalijos, taip pat ir sekso aktai.

Apie
----

Populiarumo viršūnėje 9 praėjusio amžiaus dešimtmetyje žurnalo tiražas siekė 3 mln. egzempliorių, tuo tarpu 2006 m. jis buvo apie 500 000. Šiuo metu „Hustler" imeriją sudaro ne tik žurnalas, bet ir kazino, sekso reikmenų parduotuvės, striptizo klubai, kino studija bei TV kanalas.

Žurnalo populiarumas augo lėtai, kol 1975 m. rudenį jame pasirodė slapta darytos nuogos buvusios JAV prezidento žmonos Jacqueline Kennedy Onassis nuotraukos. Kaip įprasta, skandalas gerokai padidino susidomėjimą leidiniu ir leido jam pasiekti milijono egzempliorių tiražą bei užimti trečdalį JAV pornografinių žurnalų rinkos.

Žurnale taip pat buvo publikuojami straipsniai ekonomikos, politikos ir socialių klausimų temomis, tuo jį išskiriant iš kitų pornografijos leidinių. 9 dešimtmetyje Flyntas žurnalą naudojo kaip kovos su prezidentu Ronald Reagan priemonę. 2009 m. Hustler nufilmavo keletą pornografinių filmų, kuriuose buvo parodijuojama Aliaskos gubernatorė Sarah Pallin. 

Žurnalas yra leidžiamas keliose šalyse. Kanadoje leidžiamas „Hustler" nepriklauso Flynto leidyklai, tačiau turi leidimą spausdinti amerikietiško leidimo straipsnius.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dines, Gail; Bob Jensen, Ann Russo (1997). *Pornography: The Production and Consumption of Inequality* (anglų). Routledge. p. 54. ISBN 0415918138.`{{cite book}}`: CS1 priežiūra: multiple names: authors list (link)
**FSB sprogdina Rusiją**| 
Pirmojo leidimo viršelis |
| **Autoriai** | Aleksandras Litvinenka Jurijus Felštinskis |
| **Šalis** | Rusija |
| **Žanras** | Publicistika |
| **Sritis** | Butų sprogdinimai Rusijoje 1999 m. rugsėjį |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | ФСБ взрывает Россию |
| **Šalis** | JAV |
| **Kalba** | rusų |
| **Leidykla** | Liberty Publishing House |
| **Išleista** | 2002 m. |
| **Formatas** | Minkštais viršeliais |
| **Puslapių** | 455 |
| **ISBN:** | 0914481630 |
| **ISBN-13:** | 9780914481638 |
| **OCLC:** | 49836351 |

**FSB sprogdina Rusiją** (rus. *ФСБ взрывает Россию*) – Aleksandro Litvinenkos ir Jurijaus Felštinskio knyga apie teroro aktų seriją – 1999 m. rugsėjo 4–16 d. Rusijos miestuose Buinakske, Maskvoje ir Volgodonske įvykdytus keturis gyvenamųjų daugiabučių namų sprogdinimus, kurių metu žuvo beveik 300 žmonių. Knygoje taip pat nuodugniai aprašomas nepavykęs bandymas 1999 m. rugsėjo 23 d. susprogdinti daugiabutį namą Riazanėje. Daroma išvada, kad visus šiuos sprogdinimus vykdė Rusijos FSB darbuotojai su FSB vadovybės žinia.

Iki šiol yra pasirodę trys knygos leidimai – 2002 m. 2004 m. (antrasis) ir 2011 m. (trečiasis, internetinis).

Knyga yra uždrausta Rusijoje, nes šios šalies valdžia mano, kad joje yra paviešintos valstybės paslaptys. Todėl ji yra spausdinama užsienyje – JAV, Estijoje, Didž. Britanijoje ir kitose šalyse. Bandymai įvežti knygą į Rusiją baigiasi jos konfiskavimu.

Vienas iš knygos autorių – Aleksandras Litvinenka – 2006 m. lapkritį buvo nužudytas.

Išnašos
-------

1. ↑  ФСБ: В книге «ФСБ взрывает Россию» разглашена гостайна Archyvuota kopija 2008-09-15 iš Wayback Machine projekto.
| Medaliai |
| --- |
|
| Žirgų sportas |
| **Atstovaujant: Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė**  |
| Olimpinės žaidynės |
| **Bronza** | 2020 Tokijas | Komanda |

**Charlotte Fry** (g. 1996 m. vasario 11 d. Skarbore) – Jungtinės Karalystės sportinio jojimo raitelė, kuri specializuojasi išjodinėjimo rungtyse, olimpinė prizininkė.

Biografija
----------

2018 m. Europos iki 25 m amžiaus čempionato išjodinėjimo varžybų aukso medalininkė. 2019 m. Europos čempionate su Jungtinės Karalystės rinktine užėmė 4-ą vietą.

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Fry su žirgu *Everdale* varžėsi išjodimėjimo rungtyse. Individualių varžybų atrankoje duetas buvo 8-as, o finale liko 13-oje vietoje. Komandinėse varžybose su Jungtinės Karalystės rinktine (kartu su Charlotte Dujardin ir Carl Hester) pelnyti bronzos medaliai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Olympedia Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. rugsėjo 4 d.
2. ↑  Tokyo Olympics: Team GB win team dressage bronze as Charlotte Dujardin equals British medal record
|  *Andrus Värnik*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | Andrus Värnik |
| Gimė | 1977 m. rugsėjo 27 d. (46 metai)  Antsla, Tarybų Sąjunga |
| Atstovauja (-vo) | Estijos vėliava Estija |
| Aktyvumo metai | 2000 - dabar |
|  |
| Rungtys | Ieties metimas |
| Asmeniniai rekordai | 87.83 (NR) |
|  |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**1 | **Sidabras**1 | **Bronza**0 | **Suma**2 |
|  |
| World Athletics profilis: |  |

**Andrus Värnik** (g. 1977 m. rugsėjo 27 d. Antsloje) – Estijos lengvaatletis, kuris specializuojasi ieties metime. Šalies olimpinės rinktinės narys ir nacionalinis rekordininkas. 2005 m. pasaulio čempionas.

Biografija</bdp>
----------------

Värnik tarptautinę karjerą pradėjo 2000 m. įvykdydamas Olimpinių žaidynių normatyvą. Sidnėjaus žaidynėse sportininkas ietį nusviedė 81,34 m ir likęs aštuntas savo grupėje į finalą nepateko. Po dvejų metų metikas debiutavo 2002 m. Europos čempionate, kuriame pasirodė žymiai prasčiau ir į finalą nepateko. 2003 m. rugpjūčio 19 d. lengvaatletis pasiekė nacionalinė rekordą, įrankį nusviesdamas 87.83 m. Po mėnesio Värnik startavo 2003 m. Pasaulio čempionate, kur iškovojo savo pirmąjį sidabro medalį. lengvaatletis dar kartą atstovavo Estijai 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, kur užėmė aukštąją šeštą vietą. Siurprizu tapo metiko 2005 m. pasaulio čempionatas. Suomijoje vykusiose varžybose jis numetė ietį 87,17 m. ir iškovojo pirmąjį šalies aukso medalį. Po šio sezono sportininko rezultatai suprastėjo. 2007 m. Värnik itin nesėkmingai pasirodė 2007 m. pasaulio čempionate, kuriame galutinėje įskaitoje net nepateko į geriausiųjų dvidešimtuką. tai buvo paskutinės sportininko stambios varžybos.

Pasiekimai
----------

{| class="wikitable" style=" text-align:center; font-size:95%;" width="67%"
|-
!Metai
!Čempionatas
!Vieta
!Pozicija

!Pap.
|-

|-
|2000
|Olimpinės žaidynės
|Sidnėjus, Australija
|15
|81.34 m
|-
|2002
|Europos čempionatas
|Miunchenas, Vokietija
|21
|75.66 m
|-
|2003
|Pasaulio čempionatas
|Sen Deni, Prancūzija
|bgcolor="silver" | 2
|85.17 m
|-
|2004
|Olimpinės žaidynės
|Atėnai, Graikija
|6
|83.25 m
|-
|2005
|Pasaulio čempionatas
|Helsinkis, Suomija
|bgcolor="gold" | 1
|87.17 m
|-
|2007
|Pasaulio čempionatas
|Osaka, Japonija
|24
|75.96 m
|}

Nuorodos
--------

* Andrus Värnik IAAF svetainėje Archyvuota kopija 2008-06-11 iš Wayback Machine projekto.

  


| Apdovanojimai |
| --- |
| Prieš tai:**Andrus Veerpalu** | **Estijos metų sportininkas**2003 | Po to:**Jüri Jaanson** |
| Prieš tai:**Jüri Jaanson** | **Estijos metų sportininkas**2005 | Po to:**Andrus Veerpalu** |
| Vicca |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Виктория Кокорина |
|  |
| Gimė | 1974 m. rugpjūčio 13 d. (49 metai)Maskva, TSRS |
|  |
| Šalis |  TSRS Rusija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |
| Apdovanojimai |
| AVN apdovanojimas (1997 m.) |

**Vika** (dar žinoma kaip **Victoria Queen**, **Vicky** ir **Viktoria Karina**; g. 1974 m. rugpjūčio 13 d. Maskva) – buvusi pornografinių filmų aktorė.

Biografija
----------

Jau sulaukusi 14 Vika tapo modeliu ir laimėjo konkursą „Miss Teen Moscow", tačiau tėvai nebuvo patenkinti jos noru tapti foto modeliu.

Mokykloje Vikai gerai sekėsi matematika ir fizika, be to ji priklausė Rusijos fechtavimosi jaunimo rinktinei.

Būdama 16, ji išvyko studijuoti optinių elektroninių sistemų į vieną Sibire esančių universitetų. Vis dėlto netrukus persigalvojo ir, metusi mokslus, išvyko į Budapeštą, tikėdamasi tapti modeliu. Čia Vika susipažino su Nikita Gross, buvusia Mis Kirgizija. Merginos keletą metų darbavosi kaip modeliai, kol galiausiai susigundė pasiūlymu nusifilmuoti pornografiniame filme.

Juosta, kuri vadinosi „The Coming of Nikita", buvo sukurta 1995 m. ir atkreipė į save JAV režisieriaus Michael Ninn dėmesį. Jo dėka 1996 m. Vika persikraustė į JAV ir pasirašė sutartį su „VCA Pictures", o vėliau – su „Private Media Group".

Vika ir Nikita, kurios realiame gyvenime tapo geromis draugėmis, kartu vaidino keliolikoje filmų, o 2000–2002 m. turėjo bendrą internetinį puslapį „ViccaNikita.com".

Kita veikla
-----------

1998 m. gruodžio mėnesį Vika tapo JAV leidžiamo „Penthouse" žurnalo mėnesio mergina, o 2001 m. užėmė antrą vietą metų merginos rinkimuose. Be to, nuotraukos buvo ant žurnalų „High Society", „Adult Video News", „Leg Show", „Cheri", „Fox", „Adult Cinema Review" viršelių.

Vika taip pat buvo ir „Playboy" modeliu bei nusifilmavo įvairiuose jų TV kanalo laidose: „The Helmetcam Show", „Stripsearch", „Night Calls" bei video rinkinyje "Playboy’s Red Hot Redheads".

2000 m. baigusi pornografijos aktorės karjerą, Vika pasivadino Viktoria Karina ir atliko nedidelius vaidmenis keliuose Holivudo filmuose: „Beauty Betrayed" (2002 m.) ir „Secret Agent 420" (2005 m.).

Apdovanojimai
-------------

| Metai | Apdovanojimas | Kategorija | Filmas | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | AVN apdovanojimas | Best Solo Sex Scene | „Diva" |  |
| 1998 | AVN apdovanojimas | Best Renting Movie | "New Wave Hookers: The Next Generation" | apdovanotas filmas |
| 2000 | Hot d’Or | Best American Movie | „Ritual" | apdovanotas filmas |
| 2000 | AVN apdovanojimas | Best Renting Movie | „The Devil in Miss Jones 6" | apdovanotas filmas |
|

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  Biography[neveikianti nuoroda] at IMDb.com
2. 1 2  **(**rus.**)** „Викка / Vicca Russian biography and filmography".
3. ↑  „Vicca Biography from ViccaNikita.com". 2001 m. spalio 7 d. Suarchyvuota iš originalo 2001-10-07. Nuoroda tikrinta 2013-06-06.
4. ↑  „ViccaNikita.com at the Internet Archive Wayback Machine". `{{cite web}}`: Citata naudoja bendrinį pavadinimą (pagalba)

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vicca** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* IMDb profilis
| Simonetta Stefanelli |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Simonetta Stefanelli |
|  |
| Gimė | 1954 m. lapkričio 30 d. (69 metai)Roma, Italija |
|  |
| Šalis |  Italija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
| Apolonija Viteli-Korleonė(„Krikštatėvis", 1972 m.) |
|  |
|  |

**Simoneta Stefaneli** (it. *Simonetta Stefanelli*, g. 1954 m. lapkričio 30 d. Lacijas, Roma) – buvusi Italijos kino aktorė, vėliau tapusi renginių vedėja bei mados dizainere.

Biografija
----------

Kine Simoneta Stefaneli debiutavo sulaukusi 14-os – filme „La moglie giapponese". Keletą metų gaudavusi nedidelius vaidmenis įvairių Italijos režisierių filmuose, 1972 m. ji nusifilmavo Francis Ford Coppola kriminaliniame epe „Krikštatėvis", kuriame suvaidino į Siciliją ištremto Maiklo Korleonės (akt. Al Pacino) jaunąją žmoną Apoloniją Viteli. Prie šio vaidmens jai teko grįžti 1977 m. kuomet buvo kuriamas serialas, o jos vaidmuo tapo kur kas svarbesnis.

Po „Krikštatėvio" Stefaneli sulaukė pasiūlymo tęsti karjerą Holivude, tačiau atsisakė, baimindamasi tapti tipiškų vaidmenų atlikėja ir liko gimtinėje.

Aštunto dešimtmečio viduryje Stefaneli susipažino su aktoriumi Michele Placido, su kuriuo kartu filmavosi kelete juostų. Kartu jie susilaukė 3 vaikų, iš kurių 2 tapo aktoriais (Brenno Placido ir Violante Placido). 1989 m. Stefaneli ir Placido oficialiai susituokė, tačiau jau 1994 m. išsiskyrė. Būtent Placido režisuotame filme „Le amiche del cuore" 1992 m. ji atliko savo paskutinį vaidmenį kine.

Po skyrybų Stefaneli kartu su vaikais kurį laiką gyveno Londone, tačiau po to grįžo į Romą. Šiuo metu jai priklauso parduotuvė „Simo Bloom", kur ji kuria rankines bei avalynę.

Filmografija
------------

* „La moglie giapponese" (1968)
* „Nesvetimauk" (1971)
* „Die Sonne angreifen" (1971)
* „Homo Eroticus" (1971)
* „Italijos liaudies vardu" (1971)
* „Krikštatėvis" (1972)
* „Pišotos byla" (1972)
* „Gli amici degli amici hanno saputo" (1973)
* „El mejor alcalde, el rey" (1973)
* „L'onorata famiglia – Uccidere è cosa nostra" (1973)
* „La profanazione" (1974)
* „Ho incontrato un'ombra" (1974) – TV serialas
* „Lucrezia giovane" (1974)
* „Moses the Lawgiver" (1974)
* „La nuora giovane" (1975)
* „Skandalas šeimoje" (1975)
* „Krikštatėvis" (1977) – TV serialas
* „Il falco e la colomba" (1981)
* „Trys broliai" (1981)
* „Quer pasticciaccio brutto de via Merulana" (1983) – TV serialas
* „Meilės menas" (1985)
* „Universalinė parduotuvė" (1986)
* „Non basta una vita" (1988) – TV serialas
* „Le amiche del cuore" (1992)

Šaltiniai
---------

1. 1 2  India Summer Biography at IMDb.com
2. ↑  Denerstein, Robert (30 March 2008). „She stole Michael's heart, then vanished". *Denerstein Unleashed*. Nuoroda tikrinta 11 March 2012.
3. ↑  „Simo Bloom Di Stefanelli Simonetta a Roma". *Pronto imprese* (italų). Nuoroda tikrinta 11 March 2012.[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Simonetta Stefanelli** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* IMDb profilis