| Redvudo nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Redvudo nacionalinis parkas  |
| **Vieta:** | Humbolto ir Del Nortės apygardose, š.v. Kalifornija, JAV |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Kresent Sitis |
| **Koordinatės:** | 41°18′0″ š. pl. 124°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿41.30000°š. pl. 124.00000°r. ilg.﻿ / 41.30000; 124.00000Koordinatės: 41°18′0″ š. pl. 124°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿41.30000°š. pl. 124.00000°r. ilg.﻿ / 41.30000; 124.00000 |
| **Plotas:** | 540 km² |
| **Įkurtas:** | 1968 m. sausio 1 d. |
| **Lankomumas:** | 418 820 (2010 m.) |
| **Valdymas:** | Nacionalinė parkų tarnyba ir Kalifornijos parkų bei poilsio zonų valdyba |
|  **Vikiteka:** | Redvudo nacionalinis parkas |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 134 |

**Redvudo nacionalinis parkas** (angl. *Redwood National and State Parks*) – saugoma gamtos teritorija JAV, Kalifornijos pačiame š.v. pakraštyje. Nacionalinio parko plotas 540 km² (palyginimui Pagėgių savivaldybė užima 537 km² plotą). Nacionalinio parko vakarines ribas skalauja Ramusis vandenynas, šiaurėje jo riba netoli Oregono valstijos sienos. Nuo parko arčiausiai esantys didieji JAV miestai iš pietų yra Sakramentas, San Fransiskas (abu Kalifornijoje) bei iš šiaurės pusės Portlandas (Oregone).

Rūkas Redvudo nacionaliniame parke
Vakarinę parko dalį skalauja Ramusis vandenynas
Redvudo nacionalinio parko schema

Klimatas
--------

Didžiausią įtaką orui čia daro šalia esantis Ramusis vandenynas. Ištisus metus temperatūra laikosi apie 4–15 °C, nors toliau nuo pakrantės esančiose vietovėse vasaros karštesnės ir sausesnės, o žiemos vėsesnės. Sekvojų miškai daugiausia auga 1,5–3 kilometrai nuo pakrantės, bet niekada toliau kaip 80 km nuo vandenyno į žemyno gylumą. Šioje vidutinių platumų drėgnoje klimato zonoje, visžalių sekvojų miškai gauna pakankamai drėgmės iš žiemą pasitaikančių stiprių liūčių ir nuolatinių rūkų vasaros metu. Nuolatiniai vasarą esantys rūkai, yra kur kas naudingesni visžalių sekvojų augimui, nei didelis kiekis iškrintančių kritulių.

Šiuose kraštuose sniegas labai retas net 460 m aukštumose, nepaisant kad lengvas sniegas su lietumi gana dažnai iškrenta žiemos mėnesiais. Metinis kritulių kiekis 640–3100 mm.

Geologija
---------

Redvudo nacionalinis parkas kartu su visa šiaurine Kalifornija ir šalimai esančia Ramiojo vandenyno pakrantės akvatorija yra vienoje aktyviausioje JAV seismologinėje zonoje.

Augalija
--------

Apskaičiuota, kad parke saugomų vienų aukščiausių pasaulio medžių – visžalių sekvojų sengire praeityje buvo apaugusi apie 8,100 km² Kalifornijos pakrantės teritorija. 96 proc. labai brandžių, senų sekvojų buvo iškirsta ir apie 45 proc. visų išlikusių sekvojų sengirių dabar auga tik Redvudo nacionaliniame parke. Parke saugoma 157,75 km² sekvojų sengirė padalinta beveik per pusę tarp federalinės ir valstijos administracijos priklausomybės. Palei šiaurės Kalifornijos pakrantę sekvojos auga mažiausiai 20 milijonų metų, bei artimos kitos joms rūšys pasaulyje egzistuoja daugiau kaip 160 milijonų metų.

Parke taip pat auga didžiosios pocūgės pajūrinis porūšis (*Pseudotsuga menziesii* var. *menziesii*), arčiau Ramiojo vandenyno pakrantės sitkinės eglės (*Picea sitchensis*), taip pat kūginės (žefrėjo) pušys (*Pinus jeffreyi*), raudonieji alksniai (*Alnus rubra*), erikinių šeimos *Arbutus menziesii*, lauramedinių šeimos *Umbellularia californica*, stambiausia klevų gentyje rūšis stambialapis klevas (*Acer macrophyllum*), *Quercus chrysolepis* (ąžuolų gentis), gervuogių genties *Rubus spectabilis* rūšis, iš rododendrų (*Rhododendron*) – didžialapiai rododendrai (*Rhododendron macrophyllum*), *Rhododendron occidentale*, papartinių (Dryopteridaceae) šeimos *Polystichum munitum* rūšis.

Gyvūnija
--------

Iš gyvūnų parke saugomi baltagalviai ereliai (*Haliaeetus leucocephalus*), rudieji pelikanai (*Pelecanus occidentalis*), dėmėtųjų pelėdų (*Strix occidentalis caurina*) porūšis, šiauriniai jūrų liūtai (*Eumetopias jubatus*) ir kitos rūšys. Iš žuvų *Eucyclogobius newberryi*, rytinių lašišų (*Oncorhynchus*) pošeimio *Oncorhynchus tshawytscha* rūšis.

Parko miškuose ir atviruose plotuose gyvena baribalai (*Ursus americanus*), pumos (*Puma concolor*), rudieji lūšiai (*Lynx rufus*), Vapiti elniai (*Cervus canadensis*), juodauodegiai elniai (*Odocoileus hermionus*), kojotai (*Canis latrans*).

Vandens telkiniuose, dažniausiai upėse – šiaurės Amerikos upinės udros (*Lontra canadensis*), bebrai (*Castoridae*).

Palei vandenyno pakrantę aptinkami delfinai (*Delphinidae*), pilkieji banginiai (*Eschrichtiidae*), kaliforniniai jūrų liūtai (*Zalophus californianus*), paprastieji ruoniai (*Phoca vitulina*).

Užfiksuota mažiausiai 400 paukščių rūšių, tarp kurių rudieji pelikanai (*Pelecanus occidentalis*), dėmėtosios pelėdos (*Strix occidentalis caurina*), *Phalacrocorax auritus* (kormoranai), Ereliai žuvininkai (*Pandion haliaetus*), raudonpečiai suopiai (*Buteo lineatus*), didieji pilkieji garniai (*Ardea herodias*), mėlynųjų kėkštų genties *Cyanocitta stelleri* rūšis.

Iš roplių bei varliagyvių dažniausiai, *Diadophis punctatus* gyvatės, tikrųjų varlių genties *Rana aurora* rūšis, vakarų amerikos tritonai *Taricha granulosa* ir kitos rūšys.

Nuorodos
--------

* nps.gov / Apie Redvudo nacionalinį parką plačiau per nps.gov

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai JAV |
| --- |
|  |
| Rytų | 
*Evergleidso nacionalinis parkas* (1979) · Nepriklausomybės rūmai Pensilvanijoje (1979) · Mamutų urvo nacionalinis parkas (1981) · Olimpo nacionalinis parkas (1981) · Kahokijos pilkapynų valstijos istorinis parkas (1982) · Didžiųjų Dulsvųjų kalnų nacionalinis parkas (1983) · Laisvės statula (1984) · Montičelas ir Virdžinijos universitetas Šarlotsvilyje (1987) | JAV vėliavaJAV vėliava |
|  |
| Pietų | 
Didžiojo kanjono nacionalinis parkas (1979) · Čako kultūros nacionalinis istorinis parkas (1987) · Karlsbado Urvų nacionalinis parkas (1995) · Taoso Pueblas (1992) · San Antonijo misijos (2015) · Poverti Pointo priešistoriniai pilkapiai (2015) |
|  |
| Vakarų | 
Mesa Verdės nacionalinis parkas (1978) · Jeloustono nacionalinis parkas (1978) · Redvudo nacionalinis parkas (1980) · Josemičio nacionalinis parkas (1984) · Votertono ledyno tarptautinis taikos parkas (Votertono ežerų nacionalinis parkas ir Ledyno nacionalinis parkas) (1995, kartu su Kanada) |
|  |
| Aliaska, Havajai | 
Klueino, Vrangelio ir Šv. Elijo, Ledynų įlankos, Tatšenšinio-Alseko parkai (1979, kartu su Kanada) · La Fortalesa ir San Chuano nacionalinis istorinis objektas (1983) · Havajų ugnikalnių nacionalinis parkas (1987) · Papahanaumokuakea (2010) |
|  |
| Visoje šalyje | 
Frank Lloyd Wright XX a. architektūra (2019) |

 |



|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RJAV nacionaliniai parkai |
| --- |
|  |
| JAV nacionaliniai parkai | 
* Akadijos
* Arkties Vartų
* Arkų
* Amerikos Samoa
* Bedlendų
* Biskeino
* Braiso kanjono
* Denalio
* Didžiojo Baseino
* Didžiojo Kanjono
* Didžiojo vingio
* Didžiųjų Dulsvųjų kalnų
* Didžiųjų Smėlio kopų
* Drai Tortugaso
* Evergleidso
* Ganisono Juodojo kanjono
* Grand Titono
* Gvadalupės kalnų
* Haleakalos
* Havajų vulkanų
* Hot Springso
* Jeloustouno
* Josemičio
* Kajahogos slėnio
* Kanjonų žemės
* Kapitolijaus rifo
* Karališkosios salos
* Karalių kanjono
* Karlsbado urvų
* Katmajaus
* Kenajaus fjordų
* Kongari
* Kobuko Slėnio
* Klarko ežero
* Kraterio ežero
* Laseno
* Ledyno
* Ledynų įlankos
* Mamutų urvo
* Mergelių Salų
* Mesa Verdės
* Mirties slėnio
* Olimpo
* Redvudo
* Reinyro kalno
* Saguaro
* Sąsiaurio Salų
* Sekvojų
* Smailiųjų viršunių
* Suakmenėjusio miško
* Šenandoa
* Šiaurės Kaskadų
* Teodoro Ruzvelto
* Trumpalapių Jukų
* Uolinių kalnų
* Vartų arkos
* Vėjų olos
* Vojažerių
* Vrangelio ir Šv. Elijo
* Zajono
 |

 |