*Kitos reikšmės – Krynkos (reikšmės).*

| Krynkoslenk. *Krynki* |
| --- |
|        |
| *Krynkų miestas* |
|  |
| 

KrynkosKrynkos

53°15′55″ š. pl. 23°46′19″ r. ilg.﻿ / ﻿53.26528°š. pl. 23.77194°r. ilg.﻿ / 53.26528; 23.77194﻿ (Krynkos)Koordinatės: 53°15′55″ š. pl. 23°46′19″ r. ilg.﻿ / ﻿53.26528°š. pl. 23.77194°r. ilg.﻿ / 53.26528; 23.77194﻿ (Krynkos) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Palenkės vaivadija Palenkės vaivadija |
| **Apskritis** | Sokulkos apskritis |
| **Valsčius** | Krynkų valsčius |
|  |
| **Meras** | Bogusław Marian Panasiuk |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 2 700  |
| **Plotas** | 3,85 km² |
| **Tankumas** (2006) | 701 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | PL 16-120 |
| **Tinklalapis** | www.krynki.pl/ |
|  **Vikiteka** | Krynkos |

**Krýnkos**  (lenk. *Krynki*, blrs. *Крынкі*) – miestas Lenkijos šiaurės rytuose, Krynkų valsčiuje, Sokulkos apskrityje, Palenkės vaivadijoje. Kaimas yra apie 24 km į pietryčius nuo Sokulkos ir 45 km į rytus nuo vaivadijos centro Balstogės. Kaimas yra Balstogės aukštumose. Mieste įsikūręs Krynkų dekanatas, Krynkų Šv. Onos parapija ir Krynkų Dievo Motinos parapija. Per miestą eina vaivadijos kelias Nr. DW674 ir vaivadijos kelias Nr. DW676.

Istorija
--------

Nuo VIII a. pr. m. e. iki XIX a. šioje teritorijoje gyveno lietuviams artima baltų tauta – jotvingiai. Nuo XIII-XIV a. iki 1795 m. kaimas priklausė LDK. 1429 m. šioje vietovėje buvo pastatytas dvaras kaip skirtas sustojimui Krokuvos-Gardino kelyje. 1434 m. miesto apylinkėse įvyko Jogailos ir Žygimanto Kęstutaičio susitikimas. 1509 m. Žygimantas Senasis gyvenvietei suteikė Krynkų herbą, o 1522 m. davė leidimą naujos bažnyčios statyboms. 1569 m. gyvenvietė gavo miesto teises. 1706 m. mieste šiaurės karo metu buvo apsistojęs Švedijos karalius Karolis XII. Nuo XVI a. mieste pradėjo gyventi žydų bendruomenė. 1639 m. žydai gavo leidimą mieste pasistatyti sinagogą. 1789 m. mieste gyveno apie 700 žydų. Tuo metu tai buvo viena iš didžiausių žydų bendruomenių visame regione. Miesto apylinkėse yra medžiojęs karalius Stanislovas Augustas Poniatovskis. XVIII a. kai miestą pradėjo valdyti Antanas Tyzenhauzas miestas labai suklestėjo.

XIX a. mieste veikė tekstilės gamykla. 1860 m. atidaryta *Liphartos* tekstilės gamykla, kurioje dirbo 106 darbuotojai. 1878 m. mieste gyveno 3336 gyventojai iš kurių 80% buvo žydai. XX a. pabaigoje buvo Gardino apskrities miestelis, Krynkų valsčiaus centras.

1914 m. mieste gyveno 10000 gyventojų iš kurių 90 proc. buvo žydai. 1905 m. įvyko darbininkų sukilimas, kurio metu darbininkai trumpam užemė miesto valdžią ir paskelbė *Krynkų Respubliką*. Po I pasaulinio karo daugelis žydų išvyko į JAV ir Palestiną, miesto gyventojų skaičius sumažėjo per pusę. II pasaulinio karo metu didelė dalis žydų buvo ištremti ir nužudyti. 1950 m. iš miesto buvo atimtos miesto teisės, kurios 2009 m. buvo sugrąžintos. Mieste yra gyvenęs gudų rašytojas ir poetas Sokrat Janovič. 1975-1998 m. priklausė Balstogės vaivadijai.

Paminklai
---------

* Krynkų Dievo Motinos cerkvė pastatyta 1864 m.;
* *Šv. Onos bažnyčia* 1907-1913 m. architektas Stefanas Šileris;
* XVIII a. varpinė – seniausias miesto pastatas;
* Krynkų žydų kapinės;
* Medinė *Šv. Antano* koplyčia;
* Gatvių susikirtimo žiedas, kuris šakojasi į 12 atskirų gatvių;
* Krynkų Didžioji sinagoga;
* Krynkų Kaukasko sinagoga;
* Krynkų Slanimo sinagoga;
* Krynkų Senoji sinagoga.

Galerija
--------

* Kaukasko sinagogaKaukasko sinagoga
* Krynkų Slanimo sinagogaKrynkų Slanimo sinagoga
* Krynkų Dievo Motinos cerkvėKrynkų Dievo Motinos cerkvė
* Šv. Onos bažnyčiaŠv. Onos bažnyčia

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pasaulio vietovardžių žodynas. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006–2014. (VLKK versija)
2. ↑  *Krynki*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. IV (Kęs — Kutno). Warszawa, 1883, 758 psl. **(**lenk.**)**
3. ↑  *Krynki (2)*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. XV, cz. 2 (Januszpol — Żyżkowo; Aleksin — Wola Justowska). Warszawa, 1902, 177 psl. **(**lenk.**)**


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKrynkų valsčiaus gyvenvietės |
| --- |
|  |
| 
Aleksandruvka • Bialogorcė • Borsukovizna • Chlodnės Vlukai • Ciumičė • Guranai • Gurka • Jamašė • Jurovlanai • Krynkos • Klišavka • Krušinianai • Kundzičė • Lapičė • Leščanai • Losinianai • Netupa • Netupos Kolonija • Netupskiai • Nova Gžibovščizna • Nova Švidzialuvka • Ostruvo Poludniovai • Ozeranų Malė • Ozeranų Velkiai • Ozerskiai • Plebanovas • Podlipkiai • Podšaciliai • Rachovikas • Rudakai • Sanikai • Seročinščizna • Slobudka • Stara Gžibovščizna • Studzianka • Šacilai • Treiglė • Žiličė  |  |

 |