|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Daugavgryvos tvirtovės apgultis, XVIII a.
**Daugavgryvos tvirtovė** (lat. *Daugavgrīva* 'Dauguvos žiotys', vok. *Dünamünde*, rus. *Усть-Двинск*, lenk. *Dyjament*) – prie Dauguvos upės žiočių pastatyta tvirtovė, apsauganti Latvijos sostinę Rygą iš jūros pusės. Nuo 1959 m. – Rygos miesto rajonas.

1205 m. šioje vietoje cistersų ordino vienuoliai įkūrė pirmąją gyvenvietę. Vienas pirmųjų naujojo vienuolyno vadovų tapo Rygos vyskupo Alberto brolis Ditrichas, o po 1210 m. bet prieš 1220 m. – grafas Lippe Bernhard II. 1228 m. latvių genčių sukilimo metu vienuolynas ir kapai buvo visiškai sunaikinti. Vienuoliai atstatė savo būstinę, o 1305 m. pardavė jį kalavijuočių ordinui, kuris šioje vietoje pradėjo *Dünamünde* tvirtovės statybas.

1329 m. kalavijuočių pilį perėmė Rygos miesto gyventojai, tačiau 1435 m. turėjo grąžinti Daugavgryvos tvirtovę ordinui. 1481 m. kalavijuočiai, norėdami sunaikinti Rygos prekybą, ištempė geležinę grandinę tarp Dauguvos krantų, nepraleisdami laivų iš/į Rygą. Reaguodami į tai, miestelėnai užėmė ir sunaikino tvirtovę. Riteriai ją atstatė po 8 metų.

1561 m. po Septynerių metų karo Daugavgryva bei visa Livonija buvo prijungta prie Abiejų Tautų Respublikos. 1582 m. Steponas Batoras įsakė pastatyti įtvirtinimus. Lenkijos-Švedijos karo metu, 1608 m. liepos mėn. po apgulties tvirtovė pasidavė Švedijos grafo Frederiko Joachimo Mansfeldo vadovaujamai armijai. 1609 m. nors 250 švedų karių gynė tvirtovę, Lietuvos didysis etmonas Jonas Karolis Chodkevičius grąžino tvirtovę Respublikai. 1617 švedai nesėkmingai bandė atgauti tvirtovę. Tai pavyko 1622 m. Gustavui Adolfui, kuris įsakė tvirtovę perstatyti. Olandiško stiliaus tvirtovę 1641 m. suprojektavo generolas Rothenburg. Nuo 1680 m. švedai pradėjo vadinti tvirtovę *Neumünde*.

Šiaurės karo metu tvirtovę užėmė rusai, kurie ją visiškai perstatė. Čia 1742 m. buvo įkalinta regentė Ana Leopoldovna, jos vyras Antonas Ulrichas fon Braunšveigas ir jos sūnus, būsimas caras Ivanas VI. 1775 m. vietos liuteronų bažnyčia buvo perstatyta į stačiatikių cerkvę.

1893 m. Rusijos vyriausybė pakeitė tvirtovės pavadinimą į *Усть-Двинск*. Tuo metu ten gyveno vien rusų kareiviai. Iki Pirmojo pasaulinio karo įtvirtinimai buvo visiškai atstatyti, tačiau karo metu intensyviai bombarduojami Vokietijos oro pajėgų. Netrukus, 1917 m. Daugavgryvą užėmė vokiečiai, o imperatorius Vilhelmas II ją asmeniškai patikrino.

Po kelerių metų Latvijos vyriausybė sunaikino tvirtovės įtvirtinimus. Šaltojo karo metu šioje vietoje buvo sovietų karinė bazė. Šiandien Daugavgryva – Latvijos sostinės Rygos rajonas.

v • a • r **Rygos mikrorajonai** 

Rygos vėliavaRygos vėliava
Agenskalnas · Andrejsala · Beberbekiai · Bolderaja · Čiekurkalnas · Darzciemas · Daugavgryva · Dreiliniai · Dzirciemas · Ilgiuciemas · Imanta · Jugla · Kengaragas · Kypsala · Maskavos Forštatas · Mežaparkas · Mežciemas · Pardaugava · Pleskodalė · Pliavniekai · Purvciemas · Sarkandaugava · Šampėteris · Šmerlis · Tuorniakalnas · Vecmylgravis · Rygos senamiestis · Zakiusala · Ziepniekalnas · Zolitūdė