| Čongčingas重庆 |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

ČongčingasČongčingas

29°33′0″ š. pl. 106°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.55000°š. pl. 106.56667°r. ilg.﻿ / 29.55000; 106.56667﻿ (Čongčingas)Koordinatės: 29°33′0″ š. pl. 106°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.55000°š. pl. 106.56667°r. ilg.﻿ / 29.55000; 106.56667﻿ (Čongčingas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Čongčingas |
|  |
| **Sekretorius** | Chen Min'er |
|  |
| **Gyventojų** (2016) | 30 484 300  |
| **Plotas** | 82 403 km² |
| **Tankumas** (2016) | 370 žm./km² |
| **Altitudė** | 435 m |
|  |
| **Tinklalapis** | www.cq.gov.cn |
|  **Vikiteka** | Čongčingas |

**Čongčingas** (kin. 重庆, pinyin: *Chóngqìng*) – miestas Kinijos Liaudies Respublikoje. Išsidėstęs Jangdzės ir Dzialingo upių santakoje. Urbanizuotoje dalyje priskaičiuojama 18,384 mln. gyventojų, visoje aglomeracijoje 30,4 mln (2016 m.).

Čongčingas yra administracinis provincijos lygio Kinijos vienetas, tiesiogiai pavaldus vyriausybei. Laikomas vienu iš keturių išskirtųjų miestų kartu su Pekinu, Šanchajumi ir Tiandzinu. Didžiausias pagal plotą ir gyventojų skaičių miestas pasaulyje. Kinijos ekonomikos strategijoje priskiriamas Vakarų trikampio ekonominei zonai.

Upių uostas. Išvystyta metalurgijos, mašinų, chemijos, naftos, lengvoji, maisto pramonė. Apylinkėse išgaunama akmens anglis. Yra dvi šiluminės jegainės, vandens jėgainių kaskada. Daug universitetų.

Geografija
----------

| Klimato lentelė Čongčingas
 |
| --- |
| S | V | K | B | G | B | L | R | R | S | L | G |
| 
 
 
 19.5

 
10
6
 | 
 
 
 20.6

 
13
8
 | 
 
 
 36

 
17
11
 | 
 
 
 105

 
23
15
 | 
 
 
 152

 
27
19
 | 
 
 
 171

 
29
22
 | 
 
 
 175

 
33
25
 | 
 
 
 134

 
34
25
 | 
 
 
 128

 
28
21
 | 
 
 
 92

 
22
16
 | 
 
 
 46

 
17
12
 | 
 
 
 24.9

 
12
8
 |
| temperatūra °C skalėjekritulių kiekis mm |
| 
Farenheito skale 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S | V | K | B | G | B | L | R | R | S | L | G |
| 
 
 
0.8 
 
51
43
 | 
 
 
0.8 
 
55
46
 | 
 
 
1.4 
 
63
52
 | 
 
 
4.1 
 
73
60
 | 
 
 
6 
 
80
66
 | 
 
 
6.7 
 
85
72
 | 
 
 
6.9 
 
91
76
 | 
 
 
5.3 
 
92
76
 | 
 
 
5 
 
82
69
 | 
 
 
3.6 
 
71
62
 | 
 
 
1.8 
 
62
54
 | 
 
 
1 
 
53
46
 |
| temperatūra °Fkritulių kiekis coliais |

 |

Čongčingo miestas įsikūręs didžiausios Kinijos upės Jangdzės ir jos intako Dzialingo santakoje, rytiniame Sičuano baseino pakraštyje. Kadangi per ilgą istoriją susisiekimas tarp Sičuano ir kitų Kinijos dalių vykdavo per upes, Čongčingas visada buvo svarbioje strategiškai padėtyje ir tarnavo kaip vartai į Sičuaną. Miestui būdinga ypač didelė gamtinė įvairovė. Jis įsikūręs kalnuotoje vietoje prie dviejų upių, čia gausu miškų, šaltinių, krioklių, tarpeklių. 

Čongčingo administracinis vienetas užima ryčiausią Sičuano baseino dalį ir gretimus kalnynus, skiriančius Sičuaną nuo Jangdzės vidurupio. Todėl visam vienetui būdingas kalnuotas reljefas, o aukštingumas didėja einant į rytus. Svarbiausi kalnynai yra Daba kalnai šiaurėje, U kalnai rytuose, Ulingo kalnai pietryčiuose ir Dalou kalnai pietuose. Kalnai išvagoti kalnų upių, todėl čia gausu tarpeklių. Tarp jų – ir garsus Trijų tarpeklių regionas ties Jangdzės upe.

Regionui būdingas drėgnas ir karštas subtropinis klimatas, kraštą siaubia musonai, gausūs lietūs ir rūkai. Jis pasižymi viena karščiausių vasarų Kinijoje taip pat vienu mažiausių saulėtų dienų rodiklių. 

Čongčingas ribojasi su penkiomis provincijomis: Hubėjumi (rytuose), Hunanu (pietryčiuose), Guidžou (pietuose), Sičuanu (vakaruose) ir Šansi (šiaurėje).

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Sičuano istorija*.
Čongčingo administracinio vieneto teritorijos istorija yra neatskiriama nuo Sičuano istorijos. Svarbiausia neolito laikų kultūra čia buvo Dasi, V–III tūkst. pr. m. e. suklestėjusi Trijų tarpeklių regione. 

Dėl svarbios strateginės padėties gyvenvietė Čongčingo vietoje egzistavo nuo labai senų laikų. Laikoma, kad miestas įsikūrė maždaug prieš 3000 metų ir siejamas su senovine Ba karalyste. Ba tautai migruojant iš savo ankstyvosios sostinės Ičengo rytiniuose kalnuose, ji nusileido į žemumas ir įtvirtino savo naują sostinę Jangdzės ir Dzianlingo santakoje, t. y. dabartinio Čongčingo vietoje, ir pavadino ją Dziangdžou (江州).

Čongčingo ankstyvasis klestėjimas buvo susijęs su Ba karalystės istorija. Ši karalystė viešpatavo Dzialingo baseine, taip pat kontroliavo prie jo prisiglaudusias rytines ir pietines aukštumas. Nuo II tūkst. pr. m. e. pabaigos Ba dalyvavo Vidurio Lygumoje vykusiuose įvykiuose, todėl buvo minima to meto kinų šaltiniuose. I tūkst. pr. m. e. viduryje Ba kovojo su savo galingesne kaimyne Čin, kol 316 m. pr. m. e. buvo galutinai nugalėta. Taip teritorija ir miestas tapo Kinijos imperijos dalimi. 

Miestas ne kartą keitė pavadinimus. Pirmasis žinomas pavadinimas Ba karalystės laikais buvo **Dziangdžou** (kin. 江州, pinyin: *Jiangzhou*). IV a. jis gavo vardą **Čudžou** (楚州), 581 m. pervardintas **Judžou** (渝州), 1102 m. – Gongdžou (恭州). Galiausiai, 1189 m. Songų princas Džao Dunas, sėsdamas į imperatoriaus sostą, suteikė miestui privilegiją pavadindamas jį „Dviguba švente" (kin. 雙重喜慶, pinyin: *shuāngchóng xǐqìng*), kas sutrumpintai skamba kaip Čongčing. 

Kinijos imperijos suirimo laikotarpiais Čongčingą valdė šios valstybės Šu (Trijų karalysčių laikotarpiu), Pietinės dinastijos, Šiaurės Džou, Ankstyvoji Šu (907–925), Vėlyvoji Šu (934–965) ir kt. 

Du kartus istorijoje Čongčingas pats tapo vietinės valstybės sostine. Pirmą kartą tai įvyko 1362 m. kuomet valstietis Ming Yuzhen čia paskelbė Dasia imperiją, kuri išsilaikė iki 1371 m. Antrą kartą tai įvyko 1621 m. žlungant Mingų dinastijai, kuomet sukilėlis Še Čongmingas įkūrė Dalian valstybę su sostine Čongčinge. Kitas sukilėlis, Zhang Xianzhong 1644 m. nusiaubė Dalian ir visą Sičuaną, išžudydamas didelę dalį gyventojų. 

Nuo 1937 m. lapkričio iki 1946 m. pradžios buvo laikinoji Kinijos sostinė.

Buvusi koncentracijos stovykla *Zhazidong*

Administracinis suskirstymas
----------------------------

*Taip pat skaitykite – Kinijos administracinis suskirstymas*.
Čongčingas yra provincijos lygio miestas, turintis išskirtojo statusą, ir yra tiesiogiai pavaldus centrinei vyriausybei. Administraciškai miestas padalintas į 38 vienetus, iš kurių 26 yra rajonai, 8 apskritys ir 4 autonominės apskritys. Čongčingo savivaldybės ribos yra gerokai didesnės nei kitų provincijos lygmens miestų (Pekino, Šanchajaus ir Tiandzino), o didžioji jos administracinės teritorijos dalis, užimanti daugiau nei 80 000 kv. km, yra kaimo tipo. 2017 m. pabaigoje aglomeracijoje iš viso gyveno 30,75 mln. gyventojų.

* Bananas
* Beibėjus
* Bišanas
* Čangšou
* Čengkou
* Čiandziangas
* Čidziangas
* Dadukou
* Dadzu
* Diandziangas
* Dziangbėjus
* Dziangdzinas
* Dziulongpo
* Džongas
* Fengdu
* Fengdzijė
* Fulingas
* Hečuanas
* Jongčuanas
* Joujangas
* Jubėjus
* Junjangas
* Judžongas
* Kaidžou
* Liangpingas
* Nananas
* Nančuanas
* Pengšujus
* Siušanas
* Šapingba
* Šidžu
* Tongliangas
* Tongnanas
* Vandžou
* Vulongas
* Vušanas
* Vusi
* Žongčangas

Susisiekimas
------------

Ekonomika
---------

Kultūra
-------

### Lankytinos vietos

### Kultūrinis išskirtinumas

Išnašos
-------

1. ↑  *Čongčingas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
2. 1 2  Kim Hunter Gordon, Jesse Watson (2011). *Chongqing & The Three Gorges*. pp. 38–40. ISBN 978-7-5022-5215-1.


|  |  |
| --- | --- |
| **Kinijos Liaudies Respublikos administracinės teritorijos** |  |
| **Provincijos**: Anhujus | Činghajus | Dziangsi | Dziangsu | Dzilinas | Džedziangas | Fudzianas | Gansu | Guangdongas | Guidžou | Hainanas | Hebėjus | Heilongdziangas | Henanas | Hubėjus | Hunanas | Junanas | Liaoningas | Sičuanas | Šandongas | Šaansi | Šansi | 
**Autonominiai regionai**: Guangsi | Ningsia | Tibetas | Sindziangas | Vidinė Mongolija
**Išskirtieji miestai**: Pekinas | Čongčingas | Šanchajus | Tiandzinas
**SAR**: Honkongas | Makao |