| Egiptiečių hieroglifai |
| --- |
|  |
| **Tipas** | mišrus (ideografinis-fonografinis) |
| **Naudojamas kalbose** | senovės Senovės egiptiečių kalba. |
| **Rašymo kryptis** | iš kairės į dešinę / iš dešinės į kairę / iš viršaus į apačią |
| **Laikotarpis** | IV tūkst pr. m. e. - V a. |
| **ISO 15924** |  |
| **Unicode** |  |
| Genealogija |
| **Kilmė** | Egiptiečių hieroglifai |
| **Dukterinės sistemos** | Kušitų raštas, Sinajaus raštas (dalinė įtaka) |

**Senovės Egipto hieroglifai** (sen. gr. ιερός, *hieros:* „šventas"; γλύφω, *glyphō:* „graviruoti/raižyti"; egiptietiškai *sš n mdw nṯr* „Dievo žodžio raštas") – viena iš trijų rašto sistemų, naudota užrašyti Senovės egiptiečių kalbai, sudėtingiausia ir seniausia iš jų.

Istorija
--------

Hieroglifai Egipte buvo naudojami nuo IV tūkst. pr. m. e. pabaigos iki maždaug IV a. Jie atsirado IV tūkst. pr. m. e. pabaigoje iš egiptiečių piktografinių piešinių, kurie leido įvairiais sutartiniais simboliais užšifruoti istorijas ir pasakojimus. Vienas žymiausių to pavyzdžių Narmero plokštė iš I dinastijos. Iš šių piešinių išsivystė pirmieji hieroglifai, naudojami grynai logografiniu principu, ir vaizduojantys atskirus daiktus, leidžiantys pavaizduoti vardus, totemus. Šiek tiek vėliau kai kurios logogramos pradėtos naudoti fonografiniu principu, ir leido parašyti garsus. Pirmasis rišlus sakinys hieroglifais priklauso II dinastijai ir randamas karaliaus Peribseno kapavietėje.

Hieroglifai buvo rašomi ant šventyklų, sienų, baldų, statulų, papiruso, sarkofagų, karstų, laidojimo vietose, piramidėse ir kitur. Galėjo būti išraižomi kietame paviršiuje, ar parašyti rašalu. Paraleliai, nuo pat I dinastijos atsirado egiptietiškas greitraštis, pritaikytas rašyti specialiai ant papiruso, teptuku, kuris turėjo švelnesnes linijas ir buvo vadinamas hieratiniu raštu. Nepaisant to, kad hieratiniu (o vėliau demotiniu) raštu buvo galima rašyti greičiau, hieroglifai nenunyko, tačiau daugiausia apsiribojo kieta rašymo terpe (t. y. ant akmens). Jie labai mažai kisdami išsilaikė tūkstančius metų.

Iš egipto hieroglifų apie II a. pr. m. e. išsivystė Kušo karalystėje naudoto merojės rašto hieroglifinė atmaina. Tik Merojės hieroglifinis raštas buvo išimtinai fonografinis, ir naudojo tik ribotą skaičių (23) hieroglifus, išreikšti atskiroms fonemoms.

Paskutinis įrašas hieroglifų raštu buvo užfiksuotas Filėje Izidės šventykloje IV a. (396 m.), kai krikščionių imperatorius Teodosijus I įsakė uždaryti visas pagoniškas imperijos šventyklas. Nuo to laiko šiuo raštu nebuvo niekas rašoma ir skaitoma.

Ženklų skaičius ir klasifikacija
--------------------------------

Šiuo metu mokslininkams yra žinoma maždaug 800 skirtingų ženklų, kurie sudarė hieroglifų aibę iki Ptolemėjų laikotarpio. Vėliau jų skaičius labai išaugo ir siekė net 6000. Kadangi hieroglifų struktūra yra labai sudėtinga, ir jie primena piešinėlius, jų klasifikacija ir išdėstymas žodynuose sudaro tam tikrų problemų. Nėra žinoma, kaip patys egiptiečiai klasifikavo savo rašto ženklus, bet dabartinėje egiptologijoje dažniausiai remiamasi Gardinerio klasifikacija, pasiūlyta 1927 m. Jis siūlo visus ženklus sugrupuoti į 26 skirtingas grupes, pagal tematiką – t. y. pagal tai, ką jie vaizduoja. Nors vėliau buvo pasiūlytos naujos, tobulesnės klasifikacijos, Gardinerio sąrašas išlieka įtakingiausias egiptologijoje. Jame kiekviena kategorija žymima lotynų abėcėlės raide, prie kurios arabiškais skaitmenimis prirašomas hieroglifo eilės numeris atitinkamoje grupėje (didžiausia grupė turi 77 hieroglifus). Kadangi po Gardinerio sąrašo sudarymo buvo atrasti ir nauji ženklai, jie koduojami prirašant papildomas raideles po skaitmenų.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Grupė 
  | Gardinerio fiksuotashieroglifų skaičius
  | Grupės pavadinimas
  |
| --- | --- | --- |
| A | 58 | Vyras ir jo veikla
  |
| B | 77 | Moteris ir jos veikla
  |
| C | 11 | Atropomorfiniai dievai
  |
| D | 63 | Žmogaus kūno dalys
  |
| E | 32 | Žinduoliai
  |
| F | 52 | Žinduolių kūno dalys
  |
| G | 54 | Paukščiai
  |
| H | 8 | Paukščių kūno dalys
  |
| I | 15 | Ropliai
  |
| K | 6 | Žuvys ir žuvų kūno dalys
  |
| L | 7 | Bestuburiai
  |
| M | 44 | Medžiai ir augalai
  |
| N | 42 | Dangus, žemė, vanduo
  |

 |  |  | 

| Grupė 
  | Gardinerio fiksuotashieroglifų skaičius
  | Grupės pavadinimas
  |
| --- | --- | --- |
| O | 51 | Pastatai ir jų dalys
  |
| P | 11 | Laivai ir jų dalys
  |
| Q | 7 | Namų ūkio daiktai
  |
| R | 25 | Šventyklų daiktai ir šventi simboliai
  |
| S | 45 | Karūnos, drabužiai ir pan.
  |
| T | 35 | Karo ir medžioklės ginklai
  |
| U | 41 | Žemdirbystės ir amatų įrankiai
  |
| V | 38 | Krepšiai, maišai, virvės ir pan.
  |
| W | 25 | Moliniai ir akmeniniai indai
  |
| X | 8 | Duona ir kepiniai
  |
| Y | 8 | Raštas, žaidimai, muzika
  |
| Z | 11 | Linijos ir geometrinės figūros
  |
| Aa | 31 | Neklasifikuojami
  |

 |

Rašymo tvarka ir naudojimas
---------------------------

Egiptiečių hieroglifai galėjo būti išdėstomi trimis kryptimis: iš kairės į dešinę, iš dešinės į kairę, arba iš viršaus į apačią (pastaruoju atveju eilutės galėjo rikiuotis iš kairės arba iš dešinės). Skaitymo tvarka (iš kairės ar iš dešinės) yra nustatoma pagal žmones ir gyvūnus vaizduojančių ženklų kryptį. Jų galvos visada yra atgręžtos į teksto priekį. Taigi, jeigu jie yra atgręžti į kairę, tai reiškia, kad tekstas turi būti skaitomas iš kairės į dešinę.

Ženklų išsidėstymas viename žodyje nebuvo labai griežtai reglamentuotas, ir buvo daugiau estetizuotas – pirmiausia žiūrėta, kad ženklų grupė gražiai atrodytų. Paprastai buvo stengiamasi rašyti bendrąja rašto kryptimi, tačiau egzistavo ir išimčių. Pvz. faraonų varduose skiemuo *ra/re*, reiškiantis saulės dievą Ra tariamas žodžio pabaigoje (pvz. Menchepere ir pan.), bet pats ženklas rašomas žodžio pradžioje.

Ženklų funkcijos
----------------

Vienskiemeniai fonetiniai ženklai
Kadangi egiptiečių rašto sistema yra mišri, hieroglifai gali atlikti iš esmės tris funkcijas:

* Logografinę – šiuo atveju yra svarbi ženklo reikšmė, ir ženklas turi konkretų tarimą.
* Determinatyvinę – šiuo atveju yra svarbi tik ženklo reikšmė, o tarimas nėra fiksuojamas. Šie ženklai leido patikslinti prieš jį einančio žodžio reikšmę, ypač tada, kuomet galėdavo kilti neaiškumų dėl panašiai tariamų ar homofoniškų žodžių.
* Fonografinę – šiuo atveju yra svarbus tik ženklo tarimas, ir ženklas konkrečios reikšmės neturi. Fonogramos dar skirstomos į vienskiemenes, dviskiemenes ir triskiemenes.

Dauguma hieroglifų galėjo atlikti bent kelias, jeigu ne visas tris funkcijas kartu, priklausomai nuo konteksto. T. y. vienas ir tas pats ženklas galėjo būti naudojamas ir kaip fonetinis ženklas, ir kaip logograma, ir kaip determinatyvas.

### Fonografinis vartojimas

Fonografinę funkciją galėjo atlikti apie 200 ženklų. Iš jų apie 30 buvo vienskiemeniai, apie 80 – dviskiemeniai, ir apie 60 – triskiemeniai. Jais buvo galima fiksuoti apie 24 skirtingus garsus. Vienskiemeniai ženklai sudarė savotišką rinkinį, egiptiečių abėcėlę.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

Fonetiniai vienskiemeniai rašto ženklai| Ženklas | Nr. | Transliteracija | Tarimas |
| --- | --- | --- | --- |
| Gardiner(1957) | Buurman,et al. (1988) | Allen(2000) |
|  | G1 | 3 | A | 3 | /ɑː/ |
|  | M17 | ı͗ | i | j | /ɑː/, /iː/ |
|  | 2× M17 | y | y | y | /j/, /i:/ |
|  ar  | D36ar2x D36 | ˤ | a | ˤ | /a/ |
|  ar  | G43 ar Z7 | w | w | w | /u/, /w/ |
|  | D58 | b | b | b | /b/ |
|  | Q3 | p | p | p | /p/ |
|  | I9 | f | f | f | /f/ |
|  ar  | G17 ar Aa15 | m | m | m | /m/ |
|  ar  | N35 ar S3 | n | n | n | /n/ |
|  | D21 | r | r | r | /r/
  |

 |  |  | 

Fonetiniai vienskiemeniai rašto ženklai| Ženklas | Nr. | Transliteracija | Tarimas |
| --- | --- | --- | --- |
| Gardiner(1957) | Buurman,et al. (1988) | Allen(2000) |
|  | O4 | h | h | h | /h/ (kietas) |
|  | V28 | ḥ | H | ḥ | /h/ (kietas) |
|  | Aa1 | ḫ | x | ḫ | /x/ (liet. *ch*) |
|  | F32 | ẖ | X | ẖ | /x/ (liet. *ch*) |
|  | O34 | s | s | z | /s/ |
|  | S29 | s | s | s | /s/ |
|  | N39 | š | S | š | /ʃ/ (liet. š) |
|  | N29 | ḳ | q | q | /k/ |
|  | V31 | k | k | k | /k/ |
|  ar  | W11 ar V32 | g | g | g | /g/ |
|  ar  | X1 ar U33 | t | t | t | /t/ |
|  | V13 | ṯ | T | ṯ | /tʃ/ (liet. č) |
|  | D46 | d | d | d | /d/ |
|  | I10 | ḏ | D | ḏ | /dʒ/ (liet. dž)
  |

 |

Dviskiemeniai rašto ženklai buvo grupuojami į 17 grupių pagal antrąjį skiemenį. Toliau pateikiama keletas jų:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

su antruoju priebalsiu *3*| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *mȝ* |
|  | *tȝ* |
|  | *wȝ* |

 |  |  | 

su antruoju priebalsiu *r*| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *ir* |
|  | *pr* |
|  | *mr* |

 |  |  | 

su antruoju priebalsiu *w*| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *rw* |
|  | *św* |
|  | *mw* |

 |  |  | 

su antruoju priebalsiu *n*| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *wn* |
|  | *mn* |
|  | *ḥn* |

 |  |  | 

su antruoju priebalsiu *m*| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *nm* |
|  | *km* |
|  | *tm* |

 |

Dažniau naudojami triskiemeniai rašto ženklai:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *ˁḥˁ* |
|  | *śḏm* |
|  | *nfr* |

 |  |  | 

| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *ˁnḫ* |
|  | *ḥtp* |
|  | *ḏśr* |

 |  |  | 

| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *wḥm* |
|  | *śpr* |
|  | *smȝ* |

 |  |  | 

| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *wśr* |
|  | *ˁšȝ* |
|  | *ḫpr* |

 |  |  | 

| **Ženklas** | **Transliteracija** |
| --- | --- |
|  | *šsp* |
|  | *ḫrw* |
|  | *šmś* |

 |

### Logografinis vartojimas

Nors vienskiemeniai fonografiniai ženklai pilnai leido užrašyti egiptiečių kalbą su minimaliu ženklų skaičiumi, per istoriją niekada nebuvo atsisakyta nei dviskiemenių, nei triskiemenių ženklų, nei logogramų. Logografiniu pagrindu ženklai buvo naudojamos gana dažnai, tačiau, kad atkirti nuo fonografiniu pagrindu vartojamų, prie jų dažnai būdavo rašomas specialus simbolis – vertikalus brūkšnelis (ženklo apačioje arba dešinėje).

Rašant ir skaitant logogramas didelių problemų kėlė ženklų daugiareikšmiškumas (polisemija). Neretai vienas hieroglifas, kaip logograma, turėjo keletą skirtingų ir su tuo susijusių skirtingų tarimų. Pvz. „žmogaus su ranka prie burnos" hieroglifas (A2) galėjo reikšti sąvokas „valgyti" (*wnm*), „alkti" (*ḥqr*), „gerti" (*swr*), „kalbėti" (*ḏd*), „tylėti" (*gr*), „vadinti" (*njs*), „manyti" (*k3j*), „mylėti" (*mrj*), „gyventi" (*anx*). Dėl tos priežasties dauguma logogramų neapsieidavo be papildomų ženklų – taip vadinamųjų fonetinių papildų, kurie tik duodavo užuominą, kokie garsai yra tame žodyje, bet nebūdavo papildomai tariami. Pvz. ženklo U23 skirtingo tarimo ir fonetinių papildų pavyzdys:

| **Ženklas** | **Su papildais** | **Transliteracija** |
| --- | --- | --- |
|  |  | *3b* |
|  | *mḥr* |

### Determinatyvinis vartojimas

*Pagrindinis straipsnis – Determinatyvas*.
Determinatyvinę funkcija atliekantys ženklai sprendė kitą problemą – žodžių homofoniją. Jie buvo reikalingi, kad atskirti kai kuriuos panašiai tariamus ir užrašomus žodžius. Pvz. žodis *wn* galėjo reikšti „atidaryti", „skubėti", „klaida", „trūkumas", „plikas" ir pan. Kad išspręsti šį homofoniškumą, parašius sąvoką buvo prirašomas determinatyvas, kuris duodavo užuominą, kuriai reikšmių grupei atitinkamas žodis priskirtinas. Pvz. minėtojo žodžio *wn* atveju, buvo naudojami šie determinatyvai:

| **Žodis** | **Tarimas** | **Su determinatyvu** | **Determinatyvo reikšmė** | **Žodžio reikšmė** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | *wn* |  | „durys", visa, kas susiję su durimis
  | „atidaryti"
  |
|  | „judėjimas"
  | „atidaryti"
  |
|  | „menkas", „mažas", „blogas"
  | „klaida", „trūkumas"
  |
|  | „plaukai", visa, kas susiję su plaukais
  | „plikas"
  |

Nuorodos
--------

* Ancient Egyptian Hieroglyphics – Aldokkan
* Glyphs and Grammars *Resources for those interested in learning hieroglyphs, compiled by Aayko Eyma.*
* Hieroglyphics! Archyvuota kopija 2012-12-05 iš Archive.is projekto *Annotated directory of popular and scholarly resources.*
* *Egyptian Hieroglyphic Dictionary* Archyvuota kopija 2011-11-01 iš Wayback Machine projekto. by Jim Loy
* Hieroglyphic fonts Archyvuota kopija 2010-08-03 iš Wayback Machine projekto. by P22 type foundry
* GreatScott.com’s Hieroglyphs Archyvuota kopija 2007-01-25 iš Wayback Machine projekto. *Commercial (free intro)*
* Wikimedia’s hieroglyph writing codes
* Ancient Egypt Online: Sign list, tutorials and quizzes *A complete sign list, plus tutorials and quizzes*
* Unicode Fonts for Ancient Scripts Archyvuota kopija 2011-07-21 iš Wayback Machine projekto. Ancient scripts free software fonts


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRašto sistemos |
| --- |
|  |
| Linijiniai | 
*Proto-Elamo* **·**  *Elamo linijinis*  **·**  *Indo* **·**  *Faisto diskas* **·**  *Kretos hieroglifai* **·**  Linijinis A **·**  Linijinis B **·**  Kipro **·**  Luvių |
|  |
| Dantiraščiai | 
Šumerų **·**  Akadų **·**  Asirų **·**  Elamitų **·**  Hetitų **·**  Huritų **·**  Urartų **·**  Ugarito **·**  Persų |
|  |
| Egiptiečių | 
Hieroglifai **·**  Hieratinis **·**  Demotinis **·**  Kušitų |
|  |
| Finikiečių šeima | 

|  |  |
| --- | --- |
| Rytų | 
Sinajaus  **·**  Finikiečių **·**  **Tifinagas** **·**  Iberų **·**  Senasis hebrajų **·**  Samariečių **·**  Aramėjų **·**  **Sirų** **·**  Estrangelas **·**  **Hebrajų** **·**  Manichėjų **·**  Mandėjų **·**  Palmyros **·**  Nabatėjų **·**  **Arabų** |
|  |
| Pehleviškieji | 
Pehlevi **·**  Avestos **·**  Kharošthi **·**  Sogdų **·**  Uigūrų **·**  Tiurkų **·**  Vengrų **·**  **Mongolų** **·**  Todo bičig **·**  Galikas **·**  Mandžiūrų |
|  |
| Vakarų | 
**Graikų** **·**  **Koptų** **·**  **Armėnų**  **·**  **Gruzinų** **·**  Albanų **·**  Glagolica **·**  **Kirilica** **·**  Aburas **·**  Etruskų **·**  **Lotynų** **·**  Gotų **·**  Runos (Runos Lietuvoje) |
|  |
| Pietų | 
Pietų arabų **·**  **Gezo (etiopų)** |

 |
|  |
| Brahmi šeima | 

|  |  |
| --- | --- |
| Šiaurės | 
Brahmi **·**  Guptų **·**  Siddamatrika **·**  Tocharų **·**  **Devanagari** **·**  **Bengalų** **·**  Mahadžani **·**  Landa **·**  Gurmukhi **·**  Dogrų **·**  **Gudžaratų** **·**  **Orijų** **·**  Biharų **·**  Maithli **·**  Kašmyrų **·**  **Tibetiečių** **·**  Lepča **·**  Phagspa **·**  Sojombo |
|  |
| Pietų | 
Kadambų **·**  Čalukjų **·**  **Kanadų** **·**  **Telugų** **·**  Vatelutu **·**  Granta **·**  **Tamilų** **·**  **Sinhalų** **·**  **Malajalių** **·**  **Maldyvų** |
|  |
| Pietryčių Azijos | 
Pju **·**  **Čiamų** **·**  Monų **·**  Lan Na (Tai lu) **·**  **Mianmų** (Tai nua) **·**  **Khmerų** **·**  **Tajų** **·**  **Lao** |
|  |
| Nusantaros | 
Kavi **·**  Sundų **·**  Javiečių **·**  Balio **·**  Rencongų **·**  Redžangų **·**  Batakų **·**  Lampongų **·**  Lontara **·**  Buhidų **·**  Baibainas **·**  Hanuno **·**  Tagbanva |

 |
|  |
| Kinų šeima | 
 **Kinų** **·**  Vietnamiečių (hantu, čunomas) **·**  **Korėjiečių** (handžia, hangul) **·**  **Japonų** (kandži, hiragana, katakana) **·**  Džurdžėnų **·**  Kidanių  **·**  Tangutų  **·**  Džuangų  **·**  Šujų **·**  **Yi** **·**  Nušu **·**  Miao |
|  |
| Afrikos | 

|  |  |
| --- | --- |
| Senosios | 
Nsibidi **·**  Adinkra **·**  Nlo **·**  Aroko **·**  Edo raštas |
|  |
| Vėlyvosios | 
Vajų **·**  Bamumų **·**  Bamilekių **·**  Basa **·**  Osmanija **·**  Mende **·**  Loma **·**  Kpele **·**  Gola **·**  Masaba **·**  Oberi-okaime **·**  Borama **·**  **Nko** **·**  Kadare **·**  Bete **·**  Fulbių **·**  Volofų **·**  Mandombė |

 |
|  |
| Naujojo pasaulio | 
Mezoamerikos (*Olmekų* **·**  Majų **·**  Actekų **·**  Sapotekų) **·**  Kipu **·**  Rongorongo **·**  Čerokių **·**  Kri **·**  **Inuitų** **·**  Voleajų |
|  |
| Kiti | 
Ogaminis **·**  Ol čiki **·**  Mosuo **·**  Nasių **·**  Čiukčių **·**  Kaidā **·**  Deseretas **·**  Aklųjų |
|  |
| Skaitmenys | 
Egiptiečių **·**  Dantiraščio **·**  Raidiniai **·**  Majų **·**  Actekų **·**  Kinų (Sudžou) **·**  Atikos **·**  Etruskų **·**  Romėniški **·**  Indų **·**  Khmerų **·**  Tajų **·**  Tibetiečių **·**  Mongolų **·**  Rytų arabų **·**  Arabiški |
|  |
| *Kursyvu žymimos nedešifruotos sistemos*  **·**  **Paryškintos dabar naudojamos sistemos** |

 |