recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Schönberger-Laumann** |
| --- |
|  |
| **Tipas** | savitaisis pistoletas |
| **Konstruktorius** | *Joseph Laumann* |
| **Šalis** | Austrijos-Vengrijos vėliava Austrija-Vengrija |
| **Sukurtas** | 1892 |
| **Gamintas** | 1892-1894 m. |
| **Kalibras, mm** | 7,8 |
| **Šovinys, mm** | 7,8×19 mm |
| **Ilgis, mm** | 270 |
| **Vamzdžio ilgis, mm** | 127 |
| **Pradinis greitis, m/s** | 460 |
| **Dėtuvė** | 5 šov. |

**Schönberger-Laumann 1892**, *Šėnbergerio-Laumano pistoletas* – 1892 m. austro Jozefo Laumano (*Joseph Laumann*) išrastas savitaisis pistoletas. Tai pirmas savitaisis pistoletas pasaulyje.

Pistoletas užpatentuotas 1892 m. patentas priklausė kompanijai *Osterreichische Waffenfabrik Gesellschaft* (Šteiras, Austrija). Pradėtas gaminti 1892 m. Pistoletas nebuvo komerciškai sėkmingas. 1894 m. jį pakeitė Manlicherio pistoletas, kuris buvo žymiai sėkmingesnis.

Pistoleto konstrukcija panaši į *Bergmann 1896* pistoleto.

Naudoti 7,8×19 mm šoviniai su apvalkalinėmis kulkomis. Pistoletas užtaisinėtas šoviniais apkabose.
Šie šoviniai vadinti ir *8 mm Schönberger*.

Nuorodos
--------

1. ↑  A little bit of history
2. ↑  Automatic pistols, the Burgess Shale, and the evolution of design
3. ↑  Bergmann Bayard M1910/21 Archyvuota kopija 2013-01-24 iš Archive.is projekto
4. ↑  Schönberger – Laumann 1892
| Jesikas*Есік* |
| --- |
|        |
| *Jesiko miestas ir upė* |
|  |
| 

JesikasJesikas

43°21′0″ š. pl. 77°27′0″ r. ilg.﻿ / ﻿43.35000°š. pl. 77.45000°r. ilg.﻿ / 43.35000; 77.45000﻿ (Jesikas)Koordinatės: 43°21′0″ š. pl. 77°27′0″ r. ilg.﻿ / ﻿43.35000°š. pl. 77.45000°r. ilg.﻿ / 43.35000; 77.45000﻿ (Jesikas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6) |
|  |
| **Valstybė** | Kazachstano vėliava Kazachstanas |
| **Regionas** | Almatos sritis Almatos sritis |
| **Rajonas** | Jenbekšikazako rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 36 928  |
| **Altitudė** | 1 214 m |

**Jesikas** (kaz. *Есік*, rus. *Есик*) – miestas pietryčių Kazachstane, Almatos srityje, 53 km į rytus nuo Almatos, prie Jesiko upės, Užilės Alatau papėdėje. Jenbekšikazako rajono centras. Maisto (vyno, pieno, daržovių), tekstilės pramonė, kabelių gamykla. Netoli miesto prasideda Almatos draustinis – populiarus turistinis objektas. Taip pat telkšo Jesiko ežeras.

Istorija
--------

Greta miesto esančiame kurgane rastas V-VI a. pr. m. e. auksu puošto sakų kario kapas. Dabartinė gyvenvietė susikūrė XIX a. kaip kazokų stanica ***Nadeždinskaja*** (*Надеждинская*). Miesto statusas suteiktas 1968 m. Iki 1993 m. miestas vadintas ***Isyku*** (*Иссык*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 176
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Ljobregatas |
| --- |
| Ljobregato žemupys Barselonos apylinkėse Ljobregato žemupys Barselonos apylinkėse |
| **Ilgis** | 170 km |
| **Baseino plotas** | 4948 km² |
| **Vidutinis debitas** | 19 m³/s |
| **Ištakos** | Pirėnai |
| **Žiotys** | Viduržemio jūra |
| **Šalys** | Ispanijos vėliava Ispanija |

**Ljobregatas** (kat. *Rius Llobregat*) – upė Ispanijos šiaurės rytuose, Katalonijoje. Prasideda Pirėnuose, teka į pietus, kerta pajūrio kalnagūbrį (Katalonijos pakrantės kordiljeros) ir, suformuodamas deltą, įsilieja į Viduržemio jūrą.

Pagrindiniai intakai – Kardeneris ir Anoja.

Teka per El Prat de Ljobregato miestą.

XIX a gale ir XX a pradžioje upės aukštupyje kūrėsi pramoninės kolonijos išnaudojusios upės energiją. Ko gero garsiausia iš jų – Guelio kolonija (isp. *Colonia Güell*), žinoma dėl architekto Antonio Gaudi bažnyčios.
Lietuvos spauda|  |
| Komercinis pavadinimas | UAB „Reitan Convenience Lithuania" |
| Forma | UAB |
| Pramonė | Mažmeninė prekyba |
| Įkurta | Lietuva Lietuva (1944 (1944)) |
| Centrinė būstinė | Vilnius, Lietuva |
| Padaliniai | 203 |
| Tinklalapis |  |

Buveinė
**Lietuvos spauda** – didžiausias Lietuvos spaudos pardavimo tinklas.

„Lietuvos spauda" prekinio ženklo vietas valdo UAB „Reitan Convenience Lithuania" (steigėja – norvegiška įmonė „Reitan Convienence AS"). Spaudos platinimo tinklui priklauso ir „Narvesen" parduotuvių tinklas. Būstinė Vilniuje, Laisvės pr. 58.

Istorija
--------

1944 m. įkurtas Respublikinis spaudos platinimo ir ekspedijavimo skyrius. 1964 m. jis tapo Respublikiniu spaudos platinimo susivienijimu „Lietuvos sąjunginė spauda", 1989 m. – „Lietuvos spauda", 1994 m. – akcine bendrove „Lietuvos spauda". Nuo 2005 m. bendrovė priklausė Suomijos bendrovei „Rautakirja", o nuo 2012 m. – norvegų „Reitan Servicehandel" AS.

Veikla
------

Tinklą sudaro 203 „Lietuvos spauda" kioskai ~70 miestų. Prekiaujama ~600 periodinės spaudos leidinių, ~700 rūšių kasdienio vartojimo prekių (elektroniniai ir įprastiniai viešojo transporto bilietai, tabako gaminiai, saldumynai, gaivieji gėrimai, kava, užkandžiai ir kt.), priimamos įmokos už komunalines, lizingo, draudimo, kabelinės televizijos ir telekomunikacijų paslaugas.

Vadovai
-------

* 1991–2004 m. Romualda Kšanienė

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Lietuvos spauda" kioskų žemėlapis
2. ↑  Lietuvos centrinis valstybinis archyvas – LCVA fondo R-816 pažyma Archyvuota kopija 2014-10-29 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  „Lietuvos spauda" – Prekės ir paslaugos Archyvuota kopija 2014-10-28 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Lietuvos spauda Archyvuota kopija 2014-10-28 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| **Varėnos specialioji mokykla** |
| [[Vaizdas:|Varėnos specialioji mokykla herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Varėnos specialioji mokykla|250px]] |
| **Adresas** | Z. Voronecko g. 2, Varėna |
| **Direktorius(-ė)** | Birutė Švagždienė |
| **Mokinių skaičius** | 27 |
| **Įkūrimo data** | 1925 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 15 |

**Varėnos specialioji mokykla** – valstybinė dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos mieste, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba intelekto sutrikimų turintiesiems vaikams. Įstaigos kodas 190987457. Steigėjas Alytaus apskrities viršininko administracija. Mokykloje ugdomi nežymaus, vidutinio ir žymaus protinio atsilikimo vaikai ir jaunuoliai nuo 7 iki 21 m. amžiaus.

Senasis pastatas Rudnioje
***Mokyklos pavadinimų kaita***:

* nuo 1925 m. *Rudnios pradinė mokykla*
* nuo 1946 m. *Rudnios progimnazija*
* nuo ~1950 m. *Rudnios septynmetė mokykla*
* nuo 1952 m. *Rudnios vidurinė mokykla*
* nuo 1973 m. *Rudnios aštuonmetė mokykla*
* nuo 1981 m. *Rudnios pagalbinė mokykla*
* nuo ~1990 m. *Rudnios specialioji mokykla*
* nuo 2014 m. *Varėnos specialioji mokykla*

Istorija
--------

Rudnioje mokykla įsteigta 1925 m. kaip pradinė. 1946 m. reorganizuota į progimnaziją. Kaip specialioji mokykla savo veiklą pradėjo 1981 m. Mokyklos patalpose 2005 m. gegužės mėnesį pradėjo veikti Viešosios interneto prieigos taškas. 2013 m. Rudnios specialioji mokykla persikėlė iš Rudnios kaimo į Varėną, 2014 m. atitinkamai pakeistas mokyklos pavadinimas.

Direktoriai
-----------

* Birutė Švagždienė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Istorija. Archyvuota kopija 2022-10-05 iš Wayback Machine projekto. Rudniosspecialiojimokykla.lt (tikrinta 2022-04-18).

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
*Kitos reikšmės – Pajiesio tiltas (reikšmės).*

| Pajiesio geležinkelio tiltas |
| --- |
|  |
| Tiltas nuo aukštupio pusės |
| 

Pajiesio geležinkelio tiltasPajiesio geležinkelio tiltas

54°48′57″š. pl. 23°54′41″r. ilg.﻿ / ﻿54.8159°š. pl. 23.911421°r. ilg.﻿ / 54.8159; 23.911421﻿ (Pajiesio geležinkelio tiltas)Koordinatės: 54°48′57″š. pl. 23°54′41″r. ilg.﻿ / ﻿54.8159°š. pl. 23.911421°r. ilg.﻿ / 54.8159; 23.911421﻿ (Pajiesio geležinkelio tiltas) |
|  |
| **Vieta** | Kauno rajonas |
| **Kerta** | Jiesią |
| **Pastatytas** | 1861 m. |
| **Konstrukcija** | plieninis |

**Pajiesio geležinkelio tiltas** – Kauno–Kybartų geležinkelio linijos tiltas per Jiesios upę Kauno rajone, Garliavos apylinkių seniūnijoje, tarp Ražiškių ir Rinkūnų kaimų, stovintis geležinkelio ruožo pusiaukelėje tarp Garliavos ir Jiesios geležinkelio stotelių. Netoli šio tilto (2-ojo) į abi puses per Jiesios kilpas pastatyti kiti geležinkelio tiltai, skaičiuojant nuo aukštupio pasroviui: 1-asis ir 3-iasis.

Pajiesio geležinkelio tiltas stovi tarpstotyje Jiesia (44+857) – Mauručiai (55+798), patenka į Jiesios kraštovaizdžio draustinio teritoriją. Paskelbtas regioniniu architektūros ir inžineriniu paminklu, nuo 2011 m. įrašytas į LR Kultūros vertybių registrą.

Tiltas pastatytas 1861 m. Jis vieno tarpatramio, kurio plieninė perdanga remiasi į dvi kraštines atramas. Perdanga sumontuota iš plieninių sijų, buvo pakeista 1915 m. Atramos sumūrytos iš lauko akmenų ir raudonų molio plytų, apdailintos daugiakampio formos, pjautais, tašytais lauko akmenimis su kampiniais rustais ir karnizais (išskyrus pietryčių fasadų apdailą), įgilintomis mūro rišamojo skiedinio siūlėmis.

Rekonstrukcija
--------------

Tiesiant Rail Baltica ruožą, 2014 m. tiltas buvo perstatytas, išplatintas. Viršuje, ant tilto, prie dvikelio geležinkelio rusiškos vėžės bėgių paklotas trečias kelias su europine vėže. Iš originalios plieninės perdangos palikta viena sija, iš kitų išsiskirianti kniedžių gausa. Ji kraštinė (nuo aukštupio pusės), padėta ant atramų, tėra butaforinė, pridengianti šiuolaikinės perdangos konstrukciją. Senųjų atramų viršutinės dalys buvo griaunamos, pritaikomos atremti naujai perdangai. Atramų dalis, išplatinta nuo žemupio pusės, padaryta betoninė. Darbus atliko AB „Panevėžio keliai".

Galerija
--------

* Rekonstruotas tiltasRekonstruotas tiltas
* Naujos perdangos krašte – originali, kniedyta sijaNaujos perdangos krašte – originali, kniedyta sija
* Ant tilto – 3 vėžėsAnt tilto – 3 vėžės
* Keleivinis traukinysKeleivinis traukinys
* Krovininis traukinysKrovininis traukinys

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 35712 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  Henrikas Kebeikis. Trečiasis geležinkelio tiltas per Jiesią geležinkelyje Lentvaris-Kaunas-Virbalis. IMG 0046-0061[neveikianti nuoroda]
3. ↑  Europinės vėžės geležinkelio „Rail Baltica" statybos projekte – sudėtingiausias darbų etapas

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pajiesio geležinkelio tiltas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Sąrašas:Tiltai per Jiesią
**Jurgis Lampsatis** (1912 m. vasario 3 d. Mazūriškių k. Trušelių valsčiuje, Klaipėdos apskr. – 2011 m. kovo 18 d. Berlyne, VFR) – pedagogas ir chorvedys.

Biografija
----------

1927–1933 m. lankė Klaipėdos mokytojų seminariją, kur mokėsi muzikos pas Vilių Bajorą, V. Voską ir kitus pedagogus. Baigęs studijas, 1934–1939 m. dėstė muziką ir vadovavo gimnazijos bei evangelikų bažnyčios chorams Šilutėje. 1940–1944 m. mokytojavo Joniškio gimnazijoje, 1944 m. pasitraukęs į Vokietiją, mokytojavo Augsburgo lietuvių gimnazijoje.

1949 m. išvyko į JAV, iš pradžių dirbo įvairius pasitaikančius darbus, o 1959 m. pradėjo vadovauti Tėviškės evangelikų liuteronų parapijos lietuvių chorui (50-55 dalyviai) Čikagoje, IL. Choras giedojo bažnyčiose, rengė tradicinius kasmetinius giesmių vakarus Verbų sekmadieniais, dalyvavo 1966 m. ir 1978 m. JAV ir Kanados lietuvių dainų šventėse Čikagoje ir Toronte bei kituose tautiniuose renginiuose.

Chorui nuolatos akompanavo kompozitorius Vladas Jakubėnas, šios parapijos chorui jis skyrė savo kūrinius. Choras populiarino kompozitoriaus harmonizuotas giesmes, atliko jo kantatas „Pranaše didis", „De profundis" ir „Prisikėlimo kantatą", talkino Lietuvių operos chorui statant G. Verdi „Requiem" ir B. Markaičio „Vilniaus varpus". 1964 m. į plokštelę „Liaudies giesmė" įrašė 11 liaudies giesmių, 1972 m. įgiedojo V. Jakubėno kantatą „Pranaše didis". 1973 m. lapkričio 23 d. jungtinis choras dalyvavo kompozitoriaus V. Jakubėno] kūrybos 50-mečio jubiliejiniame koncerte. 

Tais pačiais metais choras giedojo Toronto evangelikų liuteronų Išganytojo parapijos 10-mečio minėjime Kanadoje. 1976 m. choras atliko meninę programą Vasario 16-osios minėjime Maria H. S. salėje Čikagoje. Kolektyvas dalyvavo televizijos laidose, muzikų ir kitų kultūros veikėjų jubiliejiniuose koncertuose. 1977 m. balandžio 3 d. koncertu pažymėjo choro veiklos 25-metį Tėviškės parapijos bažnyčioje. Kolektyvas yra atlikęs F. Schuberto Mišias G-dur, J. S. Bacho, G. Verdi ir kitų kompozitorių kūrinių. 

J. Lampsatis chorui vadovavo iki 1981 metų, o vėliau darbavosi įvairiose lietuvių organizacijose. 1997 m. kovo 9 d. Tėviškės parapijos salėje jis buvo pagerbtas gimimo 85-mečio proga. Nuo 2008 m. gyveno Berlyne pas dukrą Ramintą, po mirties palaidotas Čikagos Tautinėse lietuvių kapinėse.

Šeima
-----

Žmona Palmyra Lampsatienė (1909–1993) – pedagogė. Jųjų dukra Raminta Lampsatytė – žinoma pianistė, mokslininkė ir pedagogė, dažnai padėdavo chorui. Ji yra koncertavusi Lietuvoje ir daugelyje pasaulio valstybių, išrinkta Lietuvos kompozitorių sąjungos garbės nare.

Šaltiniai
---------

* Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
* Chorvedys Jurgis Lampsatis // 8diena.lt
| **Dieter Giesing** |
| --- |
| Gimė | 1934 m. gegužės 21 d. (89 metai)Klaipėda, Lietuva |
| Tėvas | Paul Giesing |
| Motina | Freya Giesing |
|  |
| Veikla | režisierius |

**Dieter Giesing** (g. 1934 m. gegužės 21 d. Klaipėdoje) – teatro režisierius.

Biografija
----------

Gimė 1934 m. gegužės 18 d. Klaipėdoje. Tiubingeno universitete ir Miuncheno universitete studijavo romanistiką, germanistiką ir meno istoriją. Tiubingeno universitete pradėjo režisuoti studentų spektaklius. Kaip režisierius debiutavo 1964 m. Miuncheno teatre, parengęs spektaklį pagal dramaturgo Harold Pinter pjesę *Kollektion*. 1968–1972 m. buvo *Münchner Kammerspielen* vadovu. 1976 m. tapo Hamburgo dramos teatro vadovu. Surežisavo daugiau nei 40 spektaklių, kurie buvo suvaidinti įvairiuose Vokietijos ir Austrijos teatruose.

Nuorodos
--------

* Biografija (vok.)

Literatūra
----------

* Dieter Giesing, Internationales Biographisches Archiv 41/2012 vom 9. Oktober 2012, im Munzinger-Archiv (Artikelanfang frei abrufbar)
| Laistų geležinkelio tiltas |
| --- |
|  |
| Tiltas iš rytinės pusės |
| 

Laistų geležinkelio tiltasLaistų geležinkelio tiltas

55°38′55″š. pl. 21°13′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.6486°š. pl. 21.2310°r. ilg.﻿ / 55.6486; 21.2310﻿ (Laistų geležinkelio tiltas)Koordinatės: 55°38′55″š. pl. 21°13′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.6486°š. pl. 21.2310°r. ilg.﻿ / 55.6486; 21.2310﻿ (Laistų geležinkelio tiltas) |
|  |
| **Vieta** | Laistai, Klaipėdos rajono savivaldybė |
| **Kerta** | Smeltalę |
| **Pastatytas** | 1872–1875 m. |

**Laistų geležinkelio tiltas** – Klaipėdos–Tilžės geležinkelio linijos tiltas per Smeltalės upę Klaipėdos rajono savivaldybėje, paribyje su Klaipėda, Laistų kaime. Kultūros paveldo objektas, architektūros ir inžinerijos paminklas (unikalus Nr. 39435). Į šiaurę nuo tilto yra buvusi Laistų geležinkelio stotelė, į šiaurės vakarus nuo jo yra Laistų Sodybos – kolektyvinių sodų gyvenvietė.

Tai trijų tarpatramių, dviejų taurų arkinis tiltas, vedantis ne tik virš upės, bet ir virš žvyrkelio. Į gyvenvietę vedantis žvyrkelis po tiltu praeina labai nedideliame aukštyje (tai riboja paties tilto aukštis).

Istorija
--------

Plento pralaida nuo vakarinės pusės
Tiltas pastatytas 1872–1875 m. 2010–2011 m. tiltas restauruotas, 2017 m. įrašytas į Kultūros vertybių registrą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Nauji objektai Kultūros vertybių registre. 2017-05-10, Etaplius.lt (tikrinta 2023-09-11).
2. ↑  „Objekto Nr. 39435 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.

* Miestai.net
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Musophagidae** |
| --- |
| Raudonkuodis turakas (Tauraco erythrolophus)Raudonkuodis turakas (*Tauraco erythrolophus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Gegutiniai paukščiai  *( Cuculiformes)* |
| Šeima: | Turakiniai  *( Musophagidae)* |

 |

**Turakiniai** (*Musophagidae*, pažodžiui "bananėdžiai") – gegutinių paukščių (*Cuculiformes*) šeima. 

Nuo šarkos iki tetervino dydžio, pasižymi pjūklo pavidalo snapo kraštais, pastaibiu lygiu viduriniam pirštui, trumpais apvaliais sparnais. 

Gyvena tik Afrikoje, daugiausia aukštuose miškuose. Minta vabzdžiais, uogomis, vaisiais, kuriuos ryja su visais kauliukais. Balsai skardūs, kartais panašūs į žmogaus juoką, vištų kudakavimą, šunų lojimą ir pan. Turakiniai yra labai gajūs, todėl net ir pašauti paukščiai dažnai nepatenka į medžiotojų rankas.

Gentys
------

* *Corythaeola*
* *Tauraco*
* *Ruwenzorornis*
* *Musophaga*
* *Corythaixoides*
* *Crinifer*

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Turakiniai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 54°11′10.49″ š. pl. 24°43′35.68″ r. ilg.﻿ / ﻿54.1862472°š. pl. 24.7265778°r. ilg.﻿ / 54.1862472; 24.7265778

|  |
| --- |
| **Varėnos rajono  Vydenių pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Varėnos rajono  Vydenių pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| Varėnos rajono  Vydenių pagrindinė mokykla |
| **Adresas** | Mokyklos g. 2, Vydeniai |
| **Direktorius(-ė)** | Lina Baranauskaitė |
| **Mokinių skaičius** | 74 |
| **Įkūrimo data** | 1952 m. |
| **Uždarymo data** | 2020 m. |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 18 |

**Varėnos rajono Vydenių pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Varėnos raj. Vydeniuose, vykdanti priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190108560. Steigėjas Varėnos rajono savivaldybės taryba.

Istorija
--------

1952 m. nuošaliai nuo Vydenių kaimo centro, miške, įkurta septynmetė mokykla. 1959 m. į Vydenių mokyklą perkelta Kamorūnų septynmetė mokykla. 1961 m. mokykla reorganizuota į Vydenių aštuonmetę mokyklą, 1967 m. į Vydenių vidurinę mokyklą. Pirmoji ir kartu paskutinė abiturientų laida išleista 1970 m. 1970 m. mokykla liko vėl aštuonmete, vėliau buvo nepilna vidurinė, aštuonmetė, devynmetė, nuo 1994 m. – Vydenių pagrindinė mokykla. Į naujas patalpas mokykla įsikėlė 1997 m. sausio 24 d.

2020 m. rugsėjo 1 d. mokykla likviduota.

2021 m. mokykloje įkurdinti nelegalūs migrantai.

Direktoriai
-----------

* 1966–1969 m. A. Navickaitė;
* 1975–1978 m. J. Perednienė;
* 1979–1982 m. A. Miškinis;
* 1982 m. Lina Baranauskaitė.

Žymūs mokytojai
---------------

* Aleksandra Bartoševičienė-Leonavičiūtė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  SPRENDIMAS DĖL VARĖNOS R. VYDENIŲ PAGRINDINĖS MOKYKLOS VEIKLOS NUTRAUKIMO IR LIKVIDAVIMO
2. ↑  Nuo COVID-19 paskiepyti Varėnos rajone, Vydeniuose, apgyvendinti neteisėti migrantai, *delfi.lt*

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2007-08-19 iš Wayback Machine projekto.
| Kūlupėnų geležinkelio tiltas |
| --- |
| Vaizdas iš pietų pusės |
| 

Kūlupėnų geležinkelio tiltasKūlupėnų geležinkelio tiltas

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°58′05″š. pl. 21°30′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.968079°š. pl. 21.514359°r. ilg.﻿ / 55.968079; 21.514359Koordinatės: 55°58′05″š. pl. 21°30′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.968079°š. pl. 21.514359°r. ilg.﻿ / 55.968079; 21.514359 |

 |
| Vieta | Kretingos rajono savivaldybė |
| Seniūnija | Kūlupėnų seniūnija |
| Aukštis | 27,5 m |
| Plotas | 1,80 ha |
| Naudotas | nuo 1932 m. |
| Registro Nr. | 24809 |

**Kūlupėnų geležinkelio tiltas** (valstybės saugoma kultūros vertybė: unikalus kodas - 24809, senas registro kodas - S550) – geležinkelio Klaipėda-Šiauliai tiltas per Salanto upę centrinės Kretingos rajono savivaldybės teritorijos dalies rytuose, tarp Kūlupėnų ir Sauserių kaimų.

Kūlupėnų geležinkelio tiltas

Apibūdinimas
------------

Tiltas gelžbetoninis, pastatytas ant dviejų atramų. Pamatai ir atramos akmens betono mūro. Ant jų sumontuotos metalinės sijos ant atraminių guolių. Tilto ilgis – 112,8 m, aukštis – 27,5 m, plotis – 5,20 m. Važiuojamosios dalies plotis – 2,10 m. Tai vienas aukščiausių geležinkelio tiltų Lietuvoje. 

Teritorijos dydis – 1,80 ha.

Kūlupėnų geležinkelio tilto statyba 1931 m.

Istorija
--------

Tiltas pastatytas 1931–1932 m. tiesiant geležinkelį Telšiai–Kretinga, kuris sujungė laikinąją  Lietuvos sostinę Kauną su vieninteliu jūrų uostu Klaipėda. Geležinkelį tiesė ir tiltą statė danų firma *Højgaard ir Schultz*. 1932 m. rugpjūčio 20 d. dalis pylimo nuslinko, todėl jis buvo pataisytas. Tiltas atidarytas 1932 m. spalio 29 d.

1998 m. tiltas įrašytas į Lietuvos Respublikos kultūros paminklų registro statinių sąrašą (registro kodas S550), 2005 m. pripažintas valstybės saugoma kultūros vertybe.

Tyrimai
-------

1998 m. tiltą apmatavo ekspertas, Vilniaus Gedimino technikos universiteto docentas Vytautas Viršilas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kūlupėnų geležinkelio tiltas: Istorinė pažyma. Parengė Julius Kanarskas. – Kretinga, 1998-06-02. – Kultūros paveldo centro archyvas
2. ↑  Valstybės žinios – 1999 m. birželio 23 d. – Nr. 55. – P. 62
3. ↑  Dėl nekilnojamųjų kultūros vertybių pripažinimo saugomomis, 2005-04-29
4. ↑  Geležinkelio tiltas S550, Kūlupėnų k. Kūlupėnų sen. Kretingos r. Klaipėdos aps. – Kultūros vertybės pagrindinis dosjė. Sudarė Ona Stasiukaitienė. – Vilnius, 1998. – Kultūros paveldo centro archyvas

Nuorodos
--------

* „Geležinkelio tiltas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-02-18.
* Irena Šeškevičienė. Sauseriuose kariškiai saugojo geležinkelio tiltą. – Pajūrio naujienos – 2008 m. kovo 21 d.
| Mangopranc. *Sansanné-Mango* |
| --- |
| 

MangoMango

10°21′20″ š. pl. 0°28′32″ r. ilg.﻿ / ﻿10.35556°š. pl. 0.47556°r. ilg.﻿ / 10.35556; 0.47556﻿ (Mango (Togas))Koordinatės: 10°21′20″ š. pl. 0°28′32″ r. ilg.﻿ / ﻿10.35556°š. pl. 0.47556°r. ilg.﻿ / 10.35556; 0.47556﻿ (Mango (Togas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Togo vėliava Togas |
| **Regionas** | Savanų regionas |
| **Prefektūra** | Oti prefektūra |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 41 464  |
| **Altitudė** | 145 m |

**Mango** arba **Sansanė-Mango** (pranc. *Sansanné-Mango*) – Togo miestas, esantis šiauriausiame Savanų regione, 26 km nuo sienos su Gana. Mango yra Oti prefektūros centras. Miestas yra 145 m aukštyje virš jūros lygio.

Pagal 2007 m. gyventojų surašymą buvo 41 464 žmonės.

Pagrindinės miesto pajamos gaunamos iš amatų, prekybos ir žemės ūkio produktų pardavimų (apie 70 % bendrų pajamų): medvilnės, sorų, kukurūzų, dioskorėjų. Vandeniu aprūpina Oti upė, antra pagal dydį Togo upė, kuri tiekia miestui ir apylinkėms gėlą ir geriamą vandenį.

Sansanė-Mango – tradicinės gentinės Togo karalystės Čokosi sostinė, kurioje iki šiol valdo valdovai, tituluojami *soma*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  World Gazetteer Nuoroda tikrinta 2010-12-30
| Yžnė |
| --- |
| Yžnė prie Gedminiškės Yžnė prie Gedminiškės |
| **Ilgis** | 21 km |
| **Baseino plotas** | 87 km² |
| **Vidutinis debitas** | 1,1 m³/s |
| **Ištakos** | Šiauduvos apylinkės |
| **Žiotys** | Akmena |
| **Šalys** | Lietuva |

**Yžnė** – upė pietų Žemaitijoje, Šilalės rajone; Akmenos (Jūros baseinas) dešinysis intakas. Prasideda Žemaičių aukštumoje, į šiaurę nuo Šiauduvos. Teka pietryčių kryptimi per Dievyčio ežerą, Padievyčio tvenkinį, prateka Lapkalnio, Balės miškus. Įteka į Akmeną 50 km nuo jos žiočių, 2 km į pietus nuo Kaltinėnų.

Pagrindinis intakas – Viksvė (kairysis).

Vidutinis nuolydis 182 cm/km. Vidurupio ir žemupio vaga vingiuota. Prie Yžnės esančios gyvenvietės: Payžnys, Vosgirdai.

Istorija
--------

Yžnė (*Jense*) minima XIV a. Kryžiuočių karo kelių į Lietuvą aprašymuose.

Upėvardis greičiausiai yra -n- vedinys nuo šaknies *yž-*, iš *yža, iža* („ižas, plona ledo plėvė").

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Yžnė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 87
2. ↑  „Baltų religijos ir mitologijos šaltiniai" I t. Norbertas Vėlius, Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1996. T.1: 429 psl.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
Koordinatės: 54°53′51″š. pl. 23°58′48″r. ilg.﻿ / ﻿54.8975°š. pl. 23.9799°r. ilg.﻿ / 54.8975; 23.9799

|  |
| --- |
|    **Kauno-1 geležinkelio stotis** |
|  |
| *Kauno-1 geležinkelio stotis 2009 m.* |
| **Adresas** | Kaunas, Petrašiūnai |
| **Atidaryta** | XX a. vidurys |
| **Uždaryta** | 2009 m. |
| **Aptarnaujanti įmonė** | AB „Lietuvos geležinkeliai" |
| **Žemėlapiai** | Retromap.ru |
| **Nuotraukos** | Railwayz.info |
| 


 |
| 

| Aplinkinės stotys ir stotelės |
| --- |
| Legend |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | km | 

|  |
| --- |
|  |

 | km |  |
|  |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  | Palemonas |
|  | 4,1 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  |  |
| *Amaliai* |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  | *Pamarys* |
| ? |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  |  |
| ***Kaunas-1*** |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 | 10,7 |  |
| ? |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  |  |
| Kaunas |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  |  |
|  | 1,1 | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  |  |
| *Aleksotas* |  | 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

 |  | Rokai |
|  |  |  |  |  |  |  |

 |

 |

**Kauno-1 geležinkelio stotelė** (anksčiau ***Petrašiūnų geležinkelio stotelė***) – laikina geležinkelio stotis rytinėje Kauno dalyje, Petrašiūnuose. Uždaryta po 2009 m.

Istorija
--------


Žemėlapis 
[Interactive fullscreen map]
Kauno geležinkelio tunelis ir gretimos stotys:  
1 Kauno geležinkelio stotis  
2 Kauno geležinkelio tunelis  
3 Kauno-1 geležinkelio stotis

Iki XX a. vidurio panašioje vietoje yra buvusi *Petrašiūnų geležinkelio stotelė*, vėliau panaikinta. Poreikis vėl įkurti stotelę atsirado 2008 m. pradėjus Kauno geležinkelio tunelio kapitalinį remontą. 2008 m. vasario 1 d. buvo nutrauktas traukinių eismas Kauno geležinkelio tuneliu ir tada atidaryta laikina keleivinių traukinių stotelė, kuriai suteiktas pavadinimas „Kaunas-1". Stotelėje padarytas peronas, prieigose išasfaltuotas kelias nuo R. Kalantos gatvės, įrengta nedidelė automobilių aikštelė. Planuota, kad naujosios stotelės prireiks iki 2009 m. rugpjūčio, tačiau po rekonstrukcijos Kauno geležinkelio tunelis vėl atidarytas kiek vėliau – 2009 m. lapkričio 17 d. Netrukus Kauno stotis įgavo įprastines funkcijas ir maršrutus, o „Kauno-1" stotis uždaryta, jos infrastruktūra išardyta.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos TSR administracinis-teritorinis suskirstymas 1959 m. vasario 1 dienai. – Vilnius, Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla, 1959. // psl. 879
2. ↑  Laikinai perkelta Kauno geležinkelio stotis. 2008-02-01, Vz.lt (tikrinta 2023-08-11).
3. ↑  Tadas Širvinskas. Atidaromas Kauno geležinkelio stoties pastatas. 2008-04-10, Delfi.lt (tikrinta 2023-08-11).
4. ↑  Raimonda Mikalčiūtė-Urbonė. Atidaromas rekonstruotas Kauno geležinkelio tunelis: modernesnis, bet išlaikęs istorines detales. 2009-11-16, 15min.lt (tikrinta 2023-08-05).
| Kirumpėest. *Kirumpää* |
| --- |
| *Kirumpės pilies griuvėsiai 2013 m. žiemą* |
|  |
| 

KirumpėKirumpė

57°51′48″ š. pl. 26°59′22″ r. ilg.﻿ / ﻿57.86333°š. pl. 26.98944°r. ilg.﻿ / 57.86333; 26.98944﻿ (Kirumpė)Koordinatės: 57°51′48″ š. pl. 26°59′22″ r. ilg.﻿ / ﻿57.86333°š. pl. 26.98944°r. ilg.﻿ / 57.86333; 26.98944﻿ (Kirumpė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Estijos vėliava Estija |
| **Apskritis** | Veru apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2019) | 153  |

**Kirumpė** (est. *Kirumpää*) – kaimas pietryčių Estijoje, Veru apskrities Veru kaimiškojoje savivaldybėje.

Kirumpės pilis
--------------

XIII a. II-oje pusėje ant neaukštos ovalo formos kalvos prie Vehandu upės Dorpato (Tartu) vyskupas pastatė pilį. Pilis kontroliavo svarbų prekybos kelią Tartu-Pskovas ir persikėlimą per upę. Rašytiniuose šaltiniuose pilis pirmą kartą paminėta 1322 m. pranešime apie tai, jog pilį ir apylinkes apiplėšė LDK valdovas Gediminas. Vėliau pilis buvo atstatyta ir plečiama kelis kartus. Vėliausio atnaujinimo metu (apie 1500 m.) pilyje buvo įrengta koplyčia, apvalus bokštas ir išplėsti įtvirtinimai. 

Pilies planas stačiakampis, ji buvusi 42 × 45 m dydžio. Pilies pagrindą sudarė 14 × 10 m ploto storasienis bokštas šiaurės rytiniame pilies kampe. XV a. antrojoje pusėje rekonstravus pilį bokštas buvo pastatytas ir pietvakariniame kampe. Patekti į pilį buvo galima iš vakarų per bastionu apsaugotą trapecijos formos priešpilį. Šalia pilies buvo įsikūrusi amatininkų ir pirklių gyvenvietė.

Livonijos karo metu 1558 m. pilį užėmė, sudegino ir apgriovė Rusijos kariuomenė, tačiau yra pranešimų, kad 1627 m. ji vėl buvo naudojama. Pilis galutiniai buvo sugriauta ir greta esanti gyvenvietė sudeginta 1656 m. Rusijos–Švedijos karo metu.

Panašu, kad XVII a. pabaigoje pilis sunyko ir vėliau buvo naudojama kaip statybinių medžiagų šaltinis statyboms netoliese 1784 m. įkurtame Veru mieste. Šiandien yra išlikę tik keleto statinių griuvėsiai.

Šiuo metu išlikę yra tik pilies ir bokšto akmens ir plytų mūro likučiai. 

### Galerija

* Kirumpää pilies griuvėsiaiKirumpää pilies griuvėsiai
* Kirumpää pilies planas, XVII a.Kirumpää pilies planas, XVII a.
* Kirumpės pilies ir apylinkių 1801 m. gegužės 20 d planas, sudarytas Eduard Körber.Kirumpės pilies ir apylinkių 1801 m. gegužės 20 d planas, sudarytas Eduard Körber.

Šaltiniai
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon.* Teil 1: *Estland (einschließlich Nordlivland).* Begonnen von Hans Feldmann. Herausgegeben von Heinz von zur Mühlen. Bearbeitet von Gertrud Westermann. Böhlau, Köln/Wien 1985 (= *Quellen und Studien zur baltischen Geschichte.* Band 8/1), ISBN 3-412-07183-8, S. 231.
* Ruins of Kirumpää Castle, Visit Estonia:
* Pilies apylinkių žemėlapis Švedijos karališkajame archyve:

Nuorodos
--------

1. 
2. ↑
3. ↑  Viirand. *Estonia. Cultural Tourism*. Kunst Publishers.
4. ↑  Johann Christoph Brotze, *Sammlung verschiedner Liefländischer Monumente... Bd. 9 Teil 1* (Memento vom 20. Oktober 2012, *Internet Archive*).
| Durbanasangl. *Durban* |
| --- |
| *Durbano centras* |
|  |
| 

DurbanasDurbanas

29°53′0″ p. pl. 31°03′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.88333°š. pl. 31.05000°r. ilg.﻿ / 29.88333; 31.05000﻿ (Durbanas)Koordinatės: 29°53′0″ p. pl. 31°03′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.88333°š. pl. 31.05000°r. ilg.﻿ / 29.88333; 31.05000﻿ (Durbanas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Pietų Afrikos Respublikos vėliava Pietų Afrikos Respublika |
| **Provincija** | Kvazulu-Natalis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1824 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 2 083 021  |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Durbanas |

**Durbanas** (angl. *Durban*) – miestas rytinėje Pietų Afrikos Respublikos dalyje, Indijos vandenyno pakrantėje, Kvazulu-Natalio provincijoje. 3,12 mln. gyventojų (2005; su priemiesčiais – 4 mln.). Tai trečias pagal dydį šalies miestas (po Keiptauno ir Johanesburgo).

Istorija
--------

Iki atsikraustant europiečiams, dabartinio miesto apylinkėse gyveno zulų gentys. 1497 m. gruodžio 25 d. pakrantes pasiekė portugalo Vasko da Gamos ekspedicija, kuri pavadino čia esantį užutėkį *Rio De Natal* („Kalėdų upė"). 1824 m. britų kolonistai Natalyje įsteigė prekybos dramblio kaulu uostą. 1835 m. Port Natalis, Kapo kolonijos gubernatoriaus Benjamin d’Urban garbei pervadintas į Durbaną. XIX a. į miestą atvyko daug imigrantų iš Indijos ir kitų Azijos šalių dirbti cukranendrių plantacijose. Yra du universitetai (Kvazulu-Natalio ir Durbano).

Ekonomika
---------

Durbanas svarbus transporto mazgas. Yra tarptautinis Durbano oro uostas. Durbano jūrų uostas – vienas didžiausių pagal apyvartą uostų pietų pusrutulyje. Eksportuojamos anglys, manganas, chromo junginiai, javai, vilna, cukrus. Naftos perdirbimo, mašinų, chemijos, maisto pramonė.

Turizmas
--------

Miestas garsėja savo puikiais paplūdimiais ir kazino. Yra keletas muziejų (jūrų, Afrikos meno ir kultūros, istorijos), meno galerijų, milžiniškas *uShaka* akvariumas, botanikos sodas.

Sportas
-------

Durbane 2010 m. vyko XIX pasaulio futbolo čempionatas.

Futbolo klubai
* AmaZulu FC – futbolo klubas;
* Lamontville Golden Arrows FC – futbolo klubas;
* Royal AM FC – futbolo klubas;
* „King Park" stadionas, kurio talpa 52 tūkst. žiūrovų;
* Manning Rangers FC (buvęs futbolo klubas);
* „Chatsworth (Četsvorto)" stadionas; talpa 35 tūkst. žiūrovų.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 1996-03-29 iš Wayback Machine projekto.
* Durbano uostas
* Wikitravel:Durban
| **Bharatas Džagdeo** |
| --- |
|  |
| Gajanos prezidentas Bharatas Džagdeo |
| Gimė | 1964 m. sausio 23 d. (59 metai)Unity, Demerara, Gajana |
|  |
| Veikla | Gajanos finansų ministras, prezidentas |
|  |
|  **Vikiteka** | Bharatas Džagdeo |

**Bharatas Džagdeo** (Bharrat Jagdeo, g. 1964 m. sausio 23 d.) – Gajanos prezidentas, šias pareigas ėjęs nuo 1999 m. rugpjūčio 11 d. iki 2011 m. gruodžio 3 d. Prieš tai jis yra buvęs šalies finansų ministru, o prezidentu tapo po to, kai iš šių pareigų dėl sveikatos problemų atsistatydino prezidentė Janet Jagan. Nuo to laiko Džagdeo jau yra laimėjęs dvejus rinkimus – 2001 ir 2006 m. Jis yra jauniausias Karibų sandraugos valstybių vadovas. Jis yra kilęs iš Indijos.

Džagdeo gimė Unity kaimelyje vienoje iš Gajanos dalių Demeraroje. Jau vaikystėje jis prisijungė prie Žmonių progresijos partijos jaunimo sparno, o būdamas 13 m. tapo Jaunimo progresijos organizacijos. Visateisiu partijos nariu jis tapo sulaukęs 16 m.

Kai jis įgijo ekonomikos daktaro laipsnį Maskvos universitete 1990 m. grįžo į Gajaną ir dirbo ekonomistu, o po sėkmingų partijos 1992 m. rinkimų jis pradėjo darbą finansų ministerijoje. 1993 m. jis buvo paskirtas jaunesniuoju finansų ministru, o iš karto po to priimtas į Žmonių progresijos partijos centrinį komitetą.

1999 m. rugpjūtį šalies prezidentė Janet Jagan pranešė, jog dėl sveikatos problemų pasitraukia iš prezidentės pareigų, o vietoj savęs paskirianti Bharatą Džagdeo. Kadangi pagal šalies įstatymus prezidentu būti gali tik šalies ministras pirmininkas, tad po tokio šalies prezidentės pareiškimo Džagdeo buvo paskirtas ministru pirmininku, kad jam nebūtų jokių kliūčių užimti šalies vadovo vietą. Oficialiai šias pareigas Džagdeo pradėjo eiti rugpjūčio 11 d.

Po to Džagdeo laimėjo dar dvejus prezidento rinkimus – 2001 ir 2006 m.

Nuorodos
--------

* Gajanos prezidentūros svetainė Archyvuota kopija 2011-11-21 iš Wayback Machine projekto..

| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai:**Janet Jagan** | **Gajanos prezidentas**1999 m. rugpjūčio 11 d. – | **Užimantis postą** |
| Prieš tai:**Sam Hinds** | **Gajanos ministras pirmininkas**1999 m. | Po to:**Sam Hinds** |
Karys su grandiniais šarvais. Ant grandinių kojinių prisegti antkeliai
**Antkelis** (angl. *poleyn*) – plokštinių šarvų dalis, dengianti kelį. Tai viena pirmųjų plokštinių šarvų dalių, atsiradusi grandiniams šarvams virstant į plokštinius.

Antkeliai atsirado XIII a. viduryje, o išnyko XVII a. pradžioje tobulėjant šaulių ginklams.

Pirmieji antkeliai būdavo dirželiais prisegami prie grandinių kojinių. XIV a. pabaigoje ir XV a. pradžioje antkelius paprastai tvirtindavo prie pamuštų leginų odiniais dirželiais ar grandiniais intarpais (gusetais). XV a. antkeliai įgijo plienines juostas (pasprastai vieną viršuje ir dvi apačioje), kuriomis būdavo judriai sujungti su antblauzdžiais ir antšlauniais. XV a. antroje pusėje gotikinių šarvų antkeliai turėdavo čirvą primenantį kyšulį išorinėje kelio pusėje, dengusį kelį iš išorinio šono. Antkeliai didėjo, kad būtų patogiau juos sujungti su kitais kojų šarvais. Antkelis tapo integralia kojų šarvų dalimi.

* Plokštiniai šarvai. Kelius iš priekio dengia antkeliaiPlokštiniai šarvai. Kelius iš priekio dengia antkeliai
* Plokštiniai šarvai. Kelius iš priekio dengia antkeliai, o iš išorinio šono – specialūs dviskiaučiai kyšuliaiPlokštiniai šarvai. Kelius iš priekio dengia antkeliai, o iš išorinio šono – specialūs dviskiaučiai kyšuliai
* Plokštiniai šarvai. Matyti antkeliaiPlokštiniai šarvai. Matyti antkeliai
* Plokštiniai šarvai. Antkeliai matyti iš visų pusiųPlokštiniai šarvai. Antkeliai matyti iš visų pusių

Nuorodos
--------

* Poleyns
* Plessis Armouries > Cuisses, Poleyns and Greaves Archyvuota kopija 2006-09-05 iš Wayback Machine projekto.
* Mid 14th century poleyns and splinted cuisses.
* The poleyn Archyvuota kopija 2012-12-16 iš Archive.is projekto ((Antkelių darymo etapai)
* „Crusader Knees" (Antkelių darymo etapai. Kitas aprašymas)

Nuotraukos

* 14th century cowters and poleyns[neveikianti nuoroda]
* POLEYNS XVth-XVIth CENTURY[neveikianti nuoroda] (išplėstiniai antkeliai, turintys antšlauninę dalį)
* Poleyns / knee caps Archyvuota kopija 2011-02-21 iš Wayback Machine projekto.
* Cuisses and poleyns Archyvuota kopija 2008-07-22 iš Wayback Machine projekto. (su antšlauniais)
| Sankt Peterburgo Didžioji choralinė sinagoga |
| --- |
|  |
| Vieta | Rusija Sankt Peterburgas, Rusija |
| Architektas | L. Bachmanas ir I. Šapošnikovas |
| Statybų pradžia | 1883 m. |
| Statybų pabaiga | 1893 m. |
| Paskirtis | Sinagoga |

**Sankt Peterburgo Didžioji choralinė sinagoga** – sinagoga Sankt Peterburge, Lermontovo pr. 2. Miesto žydų dvasinis ir kultūrinis centras.

Istorija
--------

Sankt Peterburge XIX a. viduryje gyveno apie 10 000 žydų ir bendruomenė norėjo pastatyti mieste sinagogą. Statybos rėmėjai buvo pirkliai Goracijus Gincburgas ir Samuilas Poliakovas. Neomaurų stiliaus sinagoga buvo atidaryta 1893 m. 1930 m. sausio 17 d. valdžia uždarė sinagogą, bet dėl žydų bendruomenės nusiskundimų jau birželio 1 d. sinagoga buvo vėl atidaryta. 1978 m. pastatas buvo restauruotas. Sinagoga veikė Leningrado blokados metu. 1991 m. buvo atidaryta sinagogos dieninė mokykla.

Išnašos
-------

1. ↑

Galerija
--------

* Sinagoga XIX a. pabaigojeSinagoga XIX a. pabaigoje
* Sinagoga 1904 m.Sinagoga 1904 m.
* VidusVidus
* 2001 m. Rusijos pašto ženklas2001 m. Rusijos pašto ženklas
| **Rimantas Šidlauskas** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1962 m. birželio 14 d.Bebrikiai, Kėdainių rajonas |
| Mirė | 2022 m. rugsėjo 12 d. (60 metų) |
| Sutuoktinis (-ė) | Astra, Jolita |
| Vaikai | Rokas, Dominykas |
|  |
| Veikla | diplomatas, ambasadorius |
|  |
| Alma mater | 1985 m. Vilniaus universitetas |

**Rimantas Šidlauskas** (1962 m. birželio 14 d. Bebrikiuose, Kėdainių rajone – 2022 m. rugsėjo 12 d.) – Lietuvos diplomatas, ambasadorius.

Biografija
----------

1980–1985 m. studijavo Vilniaus universiteto Filologijos fakultete. 1986–1988 m. dirbo „Sigmos" gamybiniame susivienijime, Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykloje, Lietuvos kultūrinių ryšių draugijos su užsienio šalimis parodų skyriuje. 1989–1992 m. Užsienio reikalų ministerijos (URM) I sekretorius, skyriaus vedėjo pavaduotojas, skyriaus vedėjas, Konsulinio departamento direktoriaus pavaduotojas, 1992–2000 m. direktorius.

1994 m. vasario-birželio mėn. LR URM ministro Povilo Gylio pavaduotojas. 1994–1997 m. URM sekretorius. Nuo 1995 m. vadovavo valstybės sienos delimitavimo ir demarkavimo bei ekonominės zonos ir kontinentinio šelfo Baltijos jūroje nustatyti komisijai. 1997 m. suteiktas LR nepaprastojo ir įgaliotojo ambasadoriaus diplomatinis rangas. 2000–2002 m. Lietuvos nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Kanadoje. 2002 m. liepos mėn. – 2008 m. lapkričio mėn. – nepaprastasis ir įgaliotasis ambasadorius Rusijos Federacijoje (2003-2008 m. kartu ir ambasadorius Armėnijai). 2008–2009 m. URM Rytų kaimynystės politikos departamento ambasadorius ypatingiems pavedimams.

Nuo 2009 m. Lietuvos prekybos, pramonės ir amatų rūmų asociacijos generalinis direktorius.

Įvertinimas
-----------

* 1999 m. Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino IV laipsnio ordinas
* 2003 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai" Komandoro kryžius
* 2005 m. Tautinių mažumų ir išeivijos departamento prie LRV Garbės aukso ženklas „Už nuopelnus"
* 2009 m. medalis „Už nuopelnus Lietuvos Respublikos diplomatinėje tarnyboje"

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mirė buvęs Lietuvos ambasadorius Rusijoje Rimantas Šidlauskas. lrt.lt. 2022-09-12. Nuoroda tikrinta 2022-09-12.
2. ↑  Kas yra kas Lietuvoje: Lietuvos pasiekimai. - Kaunas: Neolitas, 2008. - 1122 psl.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Alfonsas Eidintas (rezidavo Vašingtone)** | **Lietuvos ambasadorius Kanadoje** 2000–2002 m. | Po to:**Sigutė Jakštonytė** |
| Prieš tai:**Zenonas Namavičius** | **Lietuvos ambasadorius Rusijos Federacijoje** 2002–2008 m. | Po to:**Antanas Vinkus** |
| **Genadijus Voronovasrus. *Воронов Геннадий Иванович*** |
| --- |
| Gimė | 1910 m. rugpjūčio 10 d.Tverės srityje |
| Mirė | 1994 m. balandžio 1 d. (83 metai)Maskva, Rusija |
|  |
| Veikla | tarybinis partinis ir valstybės veikėjas |
| Partija | TSKP CK Politbiuras |

**Genadijus Voronovas** (rus. *Воронов Геннадий Иванович*, 1910 m. rugpjūčio 10 d. Tverės srityje – 1994 m. balandžio 1 d. Maskvoje) – tarybinis partinis ir valstybės veikėjas, buvęs TSKP CK Politinio biuro narys.

1936 m. baigė Tomsko S. Kirovo vardo industrinio instituto kalnakasybos fakulteto elektromechanikos skyrių ir netrukus tapo partiniu funkcionieriumi: 1937–1938 m. dirbo VKP(b) Tomsko m. Kirovo rajono komiteto kultūros ir švietimo skyriaus vedėjo pavaduotoju, Prokopjevo miesto komiteto propagandos ir agitacijos skyriaus vedėju, miesto komiteto sekretoriumi, nuo 1939 m. – Čitos srities komiteto sekretoriumi, antruoju sekretoriumi. 1948–1950 m. – VKP(b) Čitos miesto komiteto pirmasis sekretorius, o 1950–1955 m. – Čitos srities komiteto pirmasis sekretorius.

1955–1957 m. dirbo TSRS Žemės ūkio ministro pavaduotoju. 1957–1961 m. – TSKP Orenburgo srities komiteto pirmasis sekretorius. 1961–1962 m. – TSKP CK Rusijos Federacijos biuro pirmininko pavaduotojas. 1962–1971 buvo Rusijos TSFR Ministrų Tarybos pirmininku. 1971–1973 m. – TSRS liaudies kontrolės komiteto pirmininkas.

TSRS Aukščiausiosios Tarybos 3–8 šaukimų deputatas. 1952–1976 m. – TSKP CK narys, 1961–1973 m. – TSKP CK Politinio biuro narys.

Nuorodos
--------

* – biografija (rusų klb.);
* – antkapinis paminklas Maskvos Kuncevo kapinėse;
* .
Koordinatės: 55°56′32″š. pl. 26°00′42″r. ilg.﻿ / ﻿55.9423°š. pl. 26.0118°r. ilg.﻿ / 55.9423; 26.0118

|  |
| --- |
|    **Noreikių geležinkelio stotelė** |
| **Adresas** | Barauka (Suviekas) ir Barauka (Rokiškis) |
| **Atidaryta** | XX a. pradžia |
| **Uždaryta** | XX a. vidurys |
| **Žemėlapiai** | Retromap.ru |
| **Nuotraukos** | Railwayz.info |
| 


 |
| 

| Aplinkinės stotys ir stotelės |
| --- |
| Paaiškinimai |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | km |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ↑ DAUGPILIS ↑ |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | Alūksta |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 6,5 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | Eglainė |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 5,3 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | (Lietuvos–Latvijos siena) |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 2,2 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ***Noreikiai*** |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 0,9 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | *Šapeliai* |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 | 12,6 |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | *Obeliai* |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  |  |
|  |  | 

|  |
| --- |
|  |

 |  | ↓ ROKIŠKIS ↓ |
|  |  |  |  |  |  |  |

 |

 |

**Noreikių geležinkelio stotelė** – buvusi stotis ties Rokiškio ir Zarasų rajonų riba, ties Baraukos kaimu Suvieko seniūnijoje ir Baraukos kaimu Obelių seniūnijoje prie geležinkelio Radviliškis–Daugpilis. Pietinė dalis priklauso Zarasų rajonui, šiaurinė – Rokiškio rajonui.

Istorija
--------

Geležinkelio pervaža ties buvusia Noreikių stotele
Stotelė įrengta XX a. tarpukariu prie Lietuvos–Latvijos sienos kaip pasienio stotelė. XX a. 4-ajame dešimtmečio viduryje kilo iniciatyva pagerbti nežinomus karius, žuvusius už Lietuvos nepriklausomybę ir palaidotus Latvijoje. Siekiant išvengti formalumų, vieno nežinomo kario palaikai iš Červonkos kaimo Latvijoje buvo nelegaliai pervežti į Lietuvą. Jie buvo palikti prie Noreikių geležinkelio stotelės pas policijos viršininką. Apie šį įvykį pranešta krašto apsaugos ministerijai ir tam buvo atsiųstas vagonas iš Daugpilio – taip kareivio palaikai buvo pervežti į Kauną. Iš Kauno geležinkelio stoties karstas nulydėtas į Kauno soborą. Laidotuvės vyko per Kariuomenės šventę lapkričio 23 d. nežinomo kareivio kaulai palaidoti priešais paminklą kariams, žuvusiems už Lietuvos nepriklausomybę.

Po II pasaulinio karo Noreikių stotelė uždaryta, kadangi netoliese įkurta Šapelių geležinkelio stotelė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Литовская ж. д. Дополнение к альбому схем железных дорог СССР (по данным на 1 января 1941 г.). – Транскартография НКПС, 1941.
2. ↑  Daiva Jokūbaitytė. „Savanorystė". Rokiškyje veikia 1919-1920 m. Lietuvos Savanorių Karių kapų bendrija. Delfi.lt (tikrinta 2023-09-12).
3. ↑  Dalia Zibolienė. Baltų vienybės dieną – apie pagarbą Lietuvos savanoriams, amžinojo poilsio atgulusiems Latvijoje. 2015-09-18, Grokiskis.lt (tikrinta 2023-09-12).
Laisvės pr. estakada
Estakada Kaune, jungianti M. K. Čiurlionio tiltą ir Europos prospektą
Estakada Liudvikshafene (Vokietija).
**Estakada** (nuo pranc. *estacade*) – ilgas tilto pavidalo statinys su daugeliu atramų.

Savybės
-------

Konstrukcija sijinė, rėminė, arkinė. Statoma iš gelžbetonio, plieno, akmens, medienos.

Daugiausia statoma transporto eismo saugumui gerinti, pralaidumui didinti, įrengiant kelių lygmenų sankryžą. Statomos virš kelio, geležinkelio. Yra pėsčiųjų estakados.

Ant estakados taip pat tiesiami vamzdynai, kabeliai, vandentiekiai. Kartais estakada įrengiama sandėlyje birioms medžiagoms iš vagonėlių, konvejerių, bunkerių krauti į automobilius, vagonus.

Jūrinėse naftos verslovėse estakada jungia gręžimo aikšteles su bazėmis ir krantu.

Lietuvoje
---------

2010 m. gruodžio 16 d. atidaryta ilgiausia (610 m ilgio) estakada Klaipėdos Jakų žiede.

2008 m. lapkričio 27 d. atidaryta (apie 380 m ilgio) estakada Vilniuje. Ji yra Vilniaus pietiniame aplinkkelyje. Ši estakada – didžiausias iki šiol Lietuvoje įgyvendintas transporto investicinis projektas. Statybų metu nebuvo stabdomas eismas. Statybai panaudotų medžiagų svoris yra apie 20 000 t. Sunaudotos 96 sijos, 55 000 varžtų.

Trečia pagal ilgį Lietuvos estakada, esanti Kaune virš geležinkelio, jungia Čiurlionio tiltą su Europos prospektu, buvo pradėta statyti 2006 m. gruodžio 6 d. Jos ilgis – 300 m. Estakada atidaryta 2008 m. lapkričio 7 d. Estakados patikimumą lapkričio 5 d. tikrino aštuoniolika sunkvežimių. Jų bendras svoris siekė 280 t. Darbai kainavo 80,2 mln. Lt, planuojamos eksploatacinės išlaidos – 14 mln. Lt per metus.

2019 m. pastatyta viena ilgiausių Lietuvoje (750 m su prieigomis) Rusnės estakada.

Šaltiniai
---------

* Technikos enciklopedija. T. I. „a… – fuzėja", Vilnius, 2000 m.

1. ↑  Atidarytas eismas ilgiausia Lietuvoje estakada Klaipėdos Jakų žiede Archyvuota kopija 2010-12-20 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Įdomūs faktai apie ilgiausią Lietuvoje estakadą

Taip pat skaitykite
-------------------

* Tiltas
* Viadukas
* Akviadukas