| **Teodosijus II** |
| --- |
|  |
| Teodosijus II |
| Teodosų dinastija |
| Gimė | 401 m. balandžio 10 d. |
| Mirė | 450 m. liepos 28 d. (49 metai) |
| Tėvas | Arkadijus |
| Motina | Elija Eudoksija |
| Vaikai | Еudoksija,Flakila |
| Rytų Romos imperatorius |
| Valdė | 408 m. - 450 m. (~42 metai) |
| Pirmtakas | Arkadijus |
| Įpėdinis | Markianas |
|  |
|  **Vikiteka** | Teodosijus II |

**Teodosijus II** (lot. *Flavius Theodosius Junior*, 401 m. balandžio 10 d. – 450 m. liepos 28 d.), vadinamas Teodosijumi Jaunesniuoju ar Teodosijumi Kaligrafu, buvo Bizantijos imperatoriumi 408–450 m. Jis labiausiai žinomas dėl Teodosijaus teisės kodekso ir Teodosijaus sienų Konstantinopolyje. Jam valdant kilo Nestorizmo ir Eutychianizmo sektų judėjimai.

Gyvenimas
---------

Teodosijus gimė 401 m. imperatoriui Arkadijui ir jo frankų kilmės žmonai Elijai Eudoksijai. 408 m. tėvas mirė ir 7 metų sūnus tapo Rytų Romos imperijos imperatoriumi.

Vyriausybei iš pradžių vadovado pretorijonų prefektas Antemijus, kuriam prižiūrint buvo pastatytos Teodosijaus sienos.

414 m. Teodosijaus vyresnė sesuo Pulcherija buvo paskelbta Augusta ir tapo regente. Nuo 416 m. Teodosijus valdė pats, bet sesuo jam darė didelę įtaką. 421 m. Teodosijus II vedė Eliją Eudociją, graikų kilmės moterį. Jie susilaukė dukters Licinijos Eudoksijos.

Paskatintas Pulcherijos, Teodosijus II susidomėjo krikščionybe ir pradėjo karą su Sasanidais (421–422 m.), kurie persekiojo krikščionis. Karas baigėsi lygiosiomis, nes Teodosijus II turėjo tartis, kai hunai nusiaubė Konstantinopolį.

423 m. mirė Vakarų Romos imperatorius Honorijus, Teodosijaus II, ir *primicerius notariorum* Joanas. Honorijaus sesuo Gala Placidija ir jos sūnus Valentinianas III pabėgo į Rytus ir po ilgų svarstymų 424 m. Teodosijus II paskelbė karą Joanui. 425 m. gegužę Valentinianas III tapo Vakarų Romos imperatoriumi, o jo motina – regente. Kad būtų sustiprinti ryšiai tarp abiejų imperijų, Licinija Eudoksija tapo Valentiniano III sužadėtine.

Solidas, skirtas Valentiniano III ir Licinijos Eudoksijos vestuvėms
### Universitetas ir įstatymų kodeksas

425 m. Teodosijus įkūrė Konstantinopolio universitetą. Tarp kitų dalykų buvo dėstoma teisė, filosofija, medicina, aritmetika, geometrija, astronomija, muzika ir retorika.

429 m. Teodosijus II paskyrė komisiją surinkti visus įstatymus, išleistus nuo Konstantino I laikų, kad būtų sukurta vieninga teisinė sistema. Planas nepavyko, bet antroji komisija surinko įstatymus ir išleido kaip *Codex Theodosianus* 438 m. Teodosijaus II teisės kodeksas buvo Justiniano I kodekso pagrindas.

### Karai su hunais, vandalais ir persais

Rytų Romos imperiją niokojo trumpi hunų išpuoliai. 447 m. hunai buvo prie Konstantinopolio, bet Anatolijui pavyko su jais susitarti. Imperatorius mokėjo apie 114,5 kg aukso hunams, o vėliau dvigubai.

Kai vandalai užgrobė Afriką 439 m. Rytų ir Vakarų imperatoriai pasiuntė pajėgas į Siciliją atgauti Kartaginos, bet projektas nepavyko. Matydami mažą sienų apsaugą hunai ir Sasanidai paskelbė karą. 443 m. hunai sumušė dvi romėnų armijas. Tik sutikus mokėti 687 kg aukso hunai atsitraukė. Karas su persais baigėsi 422 m.

### Teologiniai ginčai

Sirijoje Teodosijus II sutiko Nestorijų ir jį paskyrė Konstantinopolio patriarchu 428 m. Nestorijus įsivėlė į teologinius ginčus tarp dviejų frakcijų, kurios nesutarė dėl kristologijos. Jis bandė tarpininkauti, bet buvo apkaltintas, kad atskiria Kristaus dievišką ir žmogišką prigimtis. Ši erezija pavadinta jo vardu. Imperatorius iš pradžių rėmė Nestorijų, bet šiam labai priešinosi patriarchas Šv. Kirilas Aleksandrietis. Su popiežiaus Celestino I sutikimu 431 m. įvyko Pirmasis Efeso susirinkimas, kuris pasmerkė Nestorijų, tad imperatorius jį ištrėmė.

Po 20 metų vėl kilo ginčai, kuriuos sukėlė Konstantinopolio abatas Eutychas. Teigiama, kad jo kristologija suliejo Kristaus dievišką ir žmogišką prigimtį į vieną. Abatą pasmerkė Konstantinopolio patriarchas Flavianas, bet užstojo Kirilo įpėdinis Dioskuras Aleksandrietis. Antrasis Efeso susirinkimas 449 m. nuvertė Flavianą, kuris greitai mirė. Popiežius Leonas I ir kiti vyskupai protestavo, bet imperatorius patvirtino nutarimą. Tik po jo mirties 450 m. Chalkedono susirinkimas uždraudė Eutychianizmą.

Teodosijus II mirė per jojimo nelaimingą atsitikimą. Jo sesuo Pulcherija, nesenai grįžusi į rūmus, nugalėjo eunuchą Chrysafijų. Ji vedė generolą Markianą ir padarė jį imperatoriumi.

|  |
| --- |
|   **Rytų Romos imperatorius**   |
|  |
| *Anksčiau valdė:*Arkadijus | **Teodosijus II**' | *Vėliau valdė:*Markianas |
| Straipsnių serijos apie Senovės Romą dalis |

Išnašos
-------

1. ↑  Duncan, Alistair *The noble heritage: Jerusalem and Christianity, a portrait of the Church of the Resurrection*, Longman, 1974 m. 28 psl isbn 058278039X
2. ↑  Morgan, Robin *Sisterhood is global: the international women’s movement anthology*, Feminist Press, 1996 m. 270 m. isbn 1558611606
3. ↑  Mahler, Helen A. *Empress of Byzantium* Coward-McCann, 1952 m. 106 psl. OCLC 331435


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RBizantija Bizantijos imperatoriai |
| --- |
|  |
| Rytų Romos imperija395–476 (iki Romos žlugimo) | 
Arkadijus **·** Teodosijus II **·** Markianas **·** Leonas I **·** Leonas II **·** Flavijus Zenonas **·** Vasiliskas **·** Flavijus Zenonas |  |
|  |
| Bizantijos imperija476–1204(po Romos žlugimo) | 
Flavijus Zenonas **·** Anastasijus I **·** Justinas I **·** Justinianas I **·** Justinas II **·** Tiberijus II **·** Maurikijus **·** Fokas **·** Heraklėjas **·** Heraklėjas II **·** Konstantinas III **·** Konstantas II **·** Konstantinas IV **·** Justinianas II **·** Leontijus **·** Tiberijus **·** Filipikas **·** Anastasijus II **·** Teodosijus III **·** Leonas III **·** Artabazdas **·** Konstntinas V **·** Leonas IV **·** Kontantinas VI **·** Irena **·** Nikiforas I **·** Stavrikijus **·** Mykolas I **·** Leonas V **·** Mykolas II **·** Feodilas **·** Mykolas III **·** Bazilijus I Makedonietis **·** Konsantinas **·** Leonas VI **·** Aleksandras **·** Konstantinas VII **·** Romanas I **·** Kristoforas **·** Steponas **·** Konstantinas **·** Romanas **·** Mykolas **·** Romanas II **·** Bazilijus II Bulgarmušis **·** Konstantinas VIII **·** Nikiforas II **·** Jonas I **·** Romanas III **·** Zoja **·** Teodoras **·** Mykolas IV **·** Mykolas V **·** Konstantinas IX Monomachas **·** Mykolas VI **·** Izaokas I Komninas **·** Konstantinas X **·** Romanas IV **·** Mykolas VII **·** Nikiforas III **·** Aleksijus I Komninas **·** Jonas II Komninas **·** Manuilas I Komninas **·** Aleksijus II Komninas **·** Andronikas I Komninas **·** Izaokas II Angelas **·** Aleksijus III **·** Aleksijus IV **·** Isaokas II **·** Aleksejus V |
|  |
| Lotynų imperija (1204–1261) | 
Balduinas I **·** Henrikas I **·** Pjeras II de Kurtene **·** Jolanta de Kurtene **·** Robertas de Kurtene **·** Balduinas II |
|  |
| Nikėjos imperija (1205–1261) | 

Teodoras I Laskaris **·** Jonas III Dukas **·** Teodoras I Laskaris **·** 
Joanas IV Laskaris **·** Mykolas VIII Paleologas
 |
|  |
| Bizantijos imperija (1261–1453) | 
Mykolas VIII Paleologas **·** Andronikas II Paleologas **·** Mykolas IX Paleologas **·** Andronikas III Paleologas **·** Jonas V Paleologas **·** Jonas VI Kantakuzinas **·** Matvejus Kantakuzinas **·** Anrdonikas IV Paleologas **·** Manuilas II Paleologas **·** Jonas VII Paleologas **·** Andronikas V Paleologas **·** Jonas VIII Paleologas **·** Konstantinas XI Paleologas |

 |