| Krokuvos grašis |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ← | **1367 – 1795** | → |

 |  |
| *Krokuvos grašis XIV a. (aversas)* |
|  |
| **Naudojo:** | Lenkijos karalystė, Abiejų Tautų Respublika |
| **Metalas:** | sidabras |
|  |
| **Stambesnis vnt.:** | ortas: 18 (1609-1756)zlotas: 30 (nuo 1496) |
| **Smulkesnis vnt.:** | šilingas: 1/3 (nuo 1579)denaras: 1/18 (iki 1653) |
|  |
| **Nominalai:** | Banknotai: nebuvo   Monetos: 1/2, 1,5, 2, 3, 4, 6, 60 |
|  |
| **Kalykla:** | Krokuva, Olkušas, Malborkas, Gdanskas, Ryga, Vilnius |

Krokuvos grašis XIV a. (reversas)
**Krokuvos grašis** (lenk. *Grosz krakowski*; lot. *grossus cracoviensis*, dgs.*grossi cracovienses*), vėliau vadintas **Lenkijos grašiu**, **Lietuvos grašiu** – Lenkijos, LDK ir Abiejų Tautų Respublikoje naudota sidabro moneta, kaldinta nuo XIV a. Krokuvoje (vėliau ir kitose monetų kalyklose).

Raida
-----

### Ankstyvieji grašiai

Krokuvos grašis imtas kaldinti 1367 m. valdant Kazimierui III Didžiajam mėgdžiojant Prahos grašį, kaldintą nuo maždaug 1300 m. ir kitas dideles sidabrines grašio tipo monetas, leistas Šventojoje Romos imperijoje. Tuometinei Lenkijos ekonomikai sidabrinė moneta buvo reikalinga, nes tuo metu kursuojantys sidabriniai smulkūs denarai nepatenkino augančių ekonominių poreikių. Iki 1330 m. Prahos grašis prilygintas 12 denarų, vėliau iki 1380 m. – 16 denarų, o po 1380 m. nusistovėjo santykis 18 denarų. Lenkijoje grašis prilygintas 8 denarams, o Lietuvoje – 10 denarų.

Kazimiero III Krokuvos grašis vidutiniškai svėrė 3,1 g (2,62 g sidabro), Prahos grašis – 3,4 g. Abi monetos buvo kaldinamos iš 775 prabos sidabro. Iki Averse buvo karūnos atvaizdas ir užrašas dviem eilutėmis *KAZIMIRVS PRIMUS DEI GRATIA REX POLONIE* ('Kazimieras pirmas dievo malone karalius Lenkijos'). Reverse – Lenkijos herbinio erelio atvaizdas ir užrašas *GROSI CRACOVIENSESS* ('Krokuvos grašiai').

Krokuvos grašis kaldintas maždaug iki 1370 m. Vėliau grašis buvo daugiau skaičiavimo vienetas (t. y. 18 denarų), nei kad reali moneta. Greta egzistavo ir kitas pinigų skaičiavimo vienetas – zlotas, lygus 30 grašių, kuris irgi nebuvo monetizuotas. Tuo metu buvo kaldinamos realios monetos – pusgrašiai. Lietuviškasis pusgrašis turėjo 1,27 g sidabro, o lenkiškasis – 1,03 g. Taigi, 4 lietuviškieji grašiai buvo lygūs 5 Lenkijos grašiams.

### ATR grašiai

LDK didžiojo kunigaikščio Žygimanto Senojo grašis 1536 m.
Sidabriniai grašiai kaip monetos po ilgos pertraukos Lenkijoje vėl imti kaldinti 1526 m. valdant Žygimantui Senajam, bet šie grašiai buvo jau gerokai prastesni – juos kaldino iš 375 prabos sidabro, jie svėrė 2,059 g. 1535 m. nukaldinti ir pirmieji lietuviškieji grašiai. Po Stepano Batoro reformos 1578–1580 m. susidarė Lenkijos ir Lietuvos monetų sistema. Lenkiškos ir lietuviškos monetos imtos leisti vienodo svorio ir vienodos kokybės, nors išore šiek tiek skyrėsi. Grašius kaldino kalyklos Vilniuje, Olkuše, Malborke, Gdanske, Rygoje. Valdant Zigmantui Vazai grašius toliau kaldino Vilniuje, Olkuše, Bydgoščiuje, Krokuvoje, Poznanėje ir Gdanske (iki 1627 m.).

Per visą ATR egzistavimo laikotarpį grašiai buvo svarbiausias piniginis vienetas. Stiprėjant infliacijai, jau nuo XVII a. vidurio grašio smulkesnieji nominalai nebebuvo kaldinami, o grašis ilgainiui virto smulkia moneta. Todėl išpopuliarėjo stambesnio grašio nominalo monetos, kaip kad trečiokai, šeštokai. Tuo metu vis didesnę reikšmę įgijo stabilesnės vertės monetos, pririštos prie tarptautinio kurso: sidabriniai taleriai (jų vertė XVI–XVII a. nusmuko nuo 30 iki 105 grašių) ir auksiniai zlotai (jų vertė XV–XVII a. nusmuko nuo 30 iki 225 grašių).

XVIII a. viduryje grašiams visiškai nuvertėjus, Augustas III pradėjo juos kaldinti iš vario (3,9 g, kaldinti 1752–1795 m.). Kaip ir seniau, 30 varinių grašelių buvo lygūs 1 sidabriniam zlotui, pradėjo kursuoti ir 60 varinių grašelių monetos – aštuntokai. Tuo metu taleris jau prilygintas 240 grašių.

Apie 1766 m. vykdant ATR pinigines reformas, buvo siekiama stabilizuoti monetų kursą. Todėl naujai pradėjo kursuoti sidabriniai grašiai su pastovia sidabro verte: jie atitiko 1/2 sidabrinio zloto (moneta neegzistavo), kuris savo ruožtu prilygintas 1/8 talerio. Sidabrinio grašio santykis su paraleliai kursuojančiu variniu buvo 1:7,5. Kad atskirti nuo sidabrinių, variniai grašiai buvo vadinami **grašeliais**.

### Grašiai XIX a. Lenkijoje

1795 m. padalinus ATR, valstybė nebeteko savo valiutos. Lenkiškose srityse grašio naudojimas buvo atgaivintas XIX–XX a. Čia buvo naudojami šie grašiai:

* Varšuvos kunigaikštystė je nuo 1810 m. kaldintas 2,8 g masės varinis grašis, kuris buvo 1/30 Varšuvos kunigaikštystės zloto dalis.
* Krokuvoje je nuo 1853 m. kaldintas grašis, kuris buvo 1/30 Krokuvos zloto dalis.
* Lenkijos Kongreso karalystėje grašis buvo prilygintas 1/2 kapeikos, ir iki 1840 m. leistos monetos su abiem nominalais.

Po 1924 m. Lenkijoje grašis vėl atgaivintas, kaip 1/100 zloto dalis.

Nominalai
---------

Grašiai buvo kaldinami įvairiais nominalais, šie nominalai turėjo atskirus pavadinimus:

* Pusgrašis – 0,5 grašio;
* Pusantrokas – 1,5 grašio;
* Antrokas – 2 grašiai;
* Trečiokas – 3 grašiai;
* Ketvirtokas – 4 grašiai;
* Šeštokas – 6 grašiai;
* Aštuntokas – 8 sidabriniai grašiai arba 60 varinių grašių;

Nuorodos
--------

* 1337-1370 Grosz krakowski i kwartnik Kazimierza WielkiegoArchyvuota kopija 2012-03-22 iš Wayback Machine projekto.
* Краковский грош

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLietuvos pinigų istorija |
| --- |
|  |
| Denaras (1/18) | 
 Pusdenaris (1/2) (1492–1526) **·**  Denaras (1) (1492–1653) **·**  Dvidenaris (2) (1565–1621) **·**  Šilingas (6) (1579–1795, Borotinka: 1659–1668) |  |
|  |
| Grašis (1) | 
 Pusgrašis (1/2) (1492–1526) **·**  Grašis (1) (1535–1795) **·**  Pusantrokas (1,5) (1621–1660) **·**  Antrokas (2) **·**  Trečiokas (3) (1545–1795) **·**  Ketvirtokas (4) (1565–1568) **·**  Šeštokas (6) (1545–1764) **·**  Ortas (18) (1609–1756) **·**  Sidabrinis zlotas (30) (*1496-1795*, Timfas: 1663–1666) **·** Aštuntokas (60) (1753–1795) |
|  |
| Nefiksuoto kurso | 
 Pustaleris (1/2 talerio) (1567–1794) **·**  Taleris (1545–1795) **·**  **Augustdoras** (5 taleriai) (1753–1756) **·**  **Auksinas** (1547–1795) **·**  **Stanislasdoras** (3 auksiniai zlotai) (1794) **·**  **Portugalas** (10 auksinių zlotų) (1562–1698) |
|  |
| Po decimalizacijos | 
 Auksinas (1919–1922, Skatikas: 1/100) **·**  Litas (1922–1940, Centas: 1/100) **·**  Rublis (1940-1991, Kapeika: 1/100) **·**  Bendrieji talonai (1991–1993) **·**  Litas (1993-2014, Centas: 1/100) **·**  Euras (nuo 2015, Centas: 1/100) |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLenkijos pinigų istorija |
| --- |
|  |
| Denaras (1/18) | 
 pusdenaris (1/2) (X a.-1526) **·**  denaras (1) (X a.-1653) **·**  tridenaris (3) (1492-1632) **·**  šilingas (6) (1579-1795, borotinka: 1659–1668) |  |
|  |
| Grašis (1) | 
 kvartnikas (1/2) (XIII a. – 1403) **·**  pusgrašis (1/2) (1398-1526) **·**  grašis (1) (1367-1795) **·**  pusantrokas (1,5) (1621-1660) **·**  antrokas (2) **·**  trečiokas (3) (1528-1795) **·**  ketvirtokas (4) (1565-1568) **·**  šeštokas (6) (1528-1764) **·**  ortas (18) (1609-1756) **·**  sidabrinis zlotas (30) (1496-1795, timfas: 1663-1666) **·** aštuntokas (60) (1753–1795) |
|  |
| Nefiksuoto kurso | 
 pustaleris (1/2 talerio) (1567-1794) **·**  taleris (1526-1795) **·**  **augustdoras** (5 taleriai) (1753-1756) **·**  **zlotas (dukatas)** (1528-1795) **·**  **stanislasdoras** (3 auksiniai zlotai) (1794) **·**  **portugalas** (10 auksinių zlotų) (1562-1698) |
|  |
| Po 1795 m. | 
 Varšuvos karalystės zlotas (1807-1815, grašis: 1/30) **·**  Krokuvos zlotas (1835-1846, grašis: 1/30) **·**  Lenkijos zlotas (nuo 1924, grašis: 1/100) |

 |