| Tuvaluangl. *Tuvalu*
 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Tuvalu vėliava | Tuvalu herbas |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Tuvalu Visagaliui" |
| Tuvalu žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | anglų, tuvaliečių |
| **Sostinė** | Vajaku (de jure), Funafutis (de facto) |
| **Didžiausias miestas** | Vajaku |
| **Valstybės vadovai** • Karalius • Generalgubernatorius • Premjeras |  Karolis IIITofiga Vaevalu FalaniFeleti Teo |
| **Plotas**  • Iš viso   • % vandens |   26 km2 (189) - |
| **Gyventojų**   • 2017  • Tankis |  9 975 (227)454,23 žm./km2 (13) |
| **BVP**  • Iš viso  • BVP gyventojui | 2002 (progn.)0,047 mlrd. $ (192)1 600 $ (159) |
| **Valiuta** | Australijos doleris |
| **Laiko juosta** • Vasaros laikas | UTC+12 - |
| **Nepriklausomybė** Paskelbta   | Nuo Jungtinės Karalystės 1978 spalio 1 d. |
| **Interneto kodas** | .tv |
| **Šalies tel. kodas** | 688 |

**Tuvalu** yra valstybė Ramiajame vandenyne, į pietus nuo pusiaujo. Valstybę sudaro devyni koraliniai atolai. Pagal gyventojų skaičių už Tuvalu mažesnis tik Vatikanas, bet pagal plotą Monakas ir tas pats Vatikanas yra mažesni už Tuvalu. Šalies pavadinimas vietine kalba reiškia „8 salos".

Istorija
--------

Tuvalu yra apgyvendinta nuo 1 tūkst. pr. m. e. Europiečiai pirmą kartą salose apsilankė 1568 m. kai į jas atvyko ispanas Alvaras Mendanja (*Alvaro de Mendaña y Neyra*). Kol salos netapo britų protektoratu, jose kartais lankėsi vergų pirkliai ir banginių medžiotojai.

1892 m. salos tapo britų Gilberto ir Eliso salų protektoratu, Tuvalu tuo metu vadintas Eliso salomis. 1916 m. protektoratas pertvarkytas į Gilberto salų koloniją.

1974 m. dėl etninių skirtumų Eliso salų polineziečiai pasisakė už atsiskyrimą nuo Gilberto salų mikroneziečių (dabartinis Kiribatis). Kitų metų spalio 1 d. salos tapo britų Tuvalu kolonija.

1978 m. Tuvalu tapo nepriklausomu. 2000 m. Tuvalu tapo JTO nare. Nuo XX a. pab. šalis atsidūrė pavojuje dėl kylančio vandenyno vandens lygio.

Politinė sistema
----------------

*Pagrindinis straipsnis – Tuvalu politinė sistema*.
Konstitucinė monarchija. Tuvalu priklauso Britų Sandraugai. Britanijos monarchą šalyje atstovauja jo paskirtas generalgubernatorius. Parlamentas – *Fale I Fono* (15 narių), renkamas kas 4 metai. Ministras pirmininkas ir generalgubernatorius suformuoja ministrų kabinetą. Kiekviena sala turi savo vadą (*ulu-aliki*) ir seniūnų tarybą.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

*Pagrindinis straipsnis – Tuvalu salos*.
Kiekviena Tuvalu koralinė sala ar atolas sudaro atskirą administracinį darinį.

Geografija
----------

Lagūna Funafutyje
*Pagrindinis straipsnis – Tuvalu geografija*.
Tuvalu valstybę sudaro 6 atolai ir 3 koralinės salos pietų Ramiajame vandenyne. Salos išsidėstę grandine iš šiaurės vakarų į pietryčius, ir yra Tuvalu povandeninio kalnagūbrio aukščiausioji dalis (buvę vulkaniniai kūgiai). Visos salos yra vos pakilę nuo vandenyno paviršiaus, aukščiausia vieta (4,6 m) yra Niulakitos saloje. Kartu su Maldyvais tai žemiausia pasaulio valstybė, jai gresia užtvindymas dėl kylančio vandenyno lygio. Didžiausias atolas yra Funafučio, jis sudarytas iš 9 salelių.

Tuvalu salos (atolai):

* Funafutis,
* Nanumanga,
* Nanumea,
* Niulakita,
* Niutao,
* Nui,
* Nukufetau,
* Nukulaelae,
* Vaitupu.

Klimatas tropinis, jūrinis. Visus metus laikosi 27–30 °C oro temperatūra. Vidutinis metinis kritulių kiekis – 3300–3500 mm. Drėgniausia būna tarp spalio ir kovo. Kartais pasitaiko uraganai.

Ekonomika
---------

Gyventojai užsiima žemės ūkiu (kopros, batatų eksportu), žvejyba ir tradiciniais verslais. Svarbus pajamų šaltinis – prekyba pašto ženklais bei internetinio indekso .tv suteikimas. Apie 1000 Tuvalu gyventojų dirba fosfatų kasyboje.

Daug pajamų gaunama iš tarptautinės paramos.

Demografija
-----------

Tuvaliečių šokėja
*Pagrindinis straipsnis – Tuvalu demografija*.
Nepaisant mažo Tuvalu dydžio, šios šalies gyventojų skaičius ženkliai auga (0,702 %) ir 2012 m. siekė 10 837. Tiesa, šalis turi ženkliai neigiamą migracijos balansą (išvykstama į Fidžį, Naująją Zelandiją, Australiją).

Absoliuti dauguma gyventojų yra polineziečiai, kalbantys tuvaliečių kalba. Dar yra ~4 % mikronezečių – beveik visi jie gyvena Nui saloje ir kalba gilbertiečių kalba. Anglų kalba yra valstybinė šalyje, tačiau jos vartojimas gana ribotas.

Dabar beveik visi Tuvalu gyventojai yra krikščionys (97 % priklauso protestantiškai Tuvalu bažnyčiai, 1,4 % – Septintosios Dienos adventistams). Yra nežymus bahajų (1 %) ir Achmadijos musulmonų (0,4 %) skaičius. Sinkretiškai su didžiosiomis religijomis tebėra gajūs vietiniai tikėjimai.

Kultūra
-------

*Pagrindinis straipsnis – Tuvalu kultūra*.
Tuvalu nėra išvysčiusi gausios materialinės ar rašytinės kultūros. Būdinga tradicinė bendruomeninė sąranga, kurioje svarbų vaidmenį užima senoliai, sudarantys bendruomenės tarybas *Falekaupule*. Bendruomeninių renginių metu atliekami šokiai (*fatele, fakanau, fakaseasea*), muzika (vokalinė, polifoninė, ritmas palaikomas plojimais ar mušamaisiais). Jungtinėje Okeanijos muzikos grupėje Te Vaka yra ir tuvaliečių.

Populiariausias sportas – *kilikiti* (vietinė kriketo versija). Taip pat žaidžiamas vietinis sportas *ano* – vietinis rankinio variantas. Šalis turi futbolo, salės futbolo nacionalines rinktines. Vasaros olimpinėse žaidynėse Tuvalu debiutavo 2008 m. Šaliai atstovavo pora sprinterių ir sunkumų kilnotojas.

Kita informacija
----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tuvalu** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Tuvalu**

* Tuvalu ryšiai
* Tuvalu transportas
* Tuvalu karinės pajėgos
* Tuvalu tarptautiniai santykiai
* Tuvalu šventės

Nuorodos
--------

* Informacija apie Tuvalu Archyvuota kopija 2011-02-21 iš Wayback Machine projekto.
* Wikivoyage gidas
* CŽV Tuvalu statistika Archyvuota kopija 2016-07-01 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠalių sąrašas | Okeanija |
| --- |
|  |
| 
Australija | Fidžis | Kiribatis | Maršalo Salos | Mikronezija | Nauru | Naujoji Zelandija | Palau | Papua Naujoji Gvinėja | Rytų Timoras | Samoa | Saliamono salos | Tonga | Tuvalu | Vanuatu |
|  |
| 
**Kiti politiniai vienetai**: Amerikos Samoa | Guamas | Havajai | Kuko salos | Marianos šiaurinės salos | Midvėjaus atolas | Molukų salos | Naujoji Kaledonija | Niujė | Norfolko sala | Pitkernas | Prancūzijos Polinezija | Tokelau | Velykų sala | Veiko sala | Volisas ir Futūna |

 |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RTautų sandrauga |
| --- |
|  |
| 
Antigva ir Barbuda, Australija, Bahamos, Bangladešas, Barbadosas, Belizas, Botsvana, Brunėjus, Dominika, Gajana, Gana, Grenada, Indija, Jamaika, Jungtinė Karalystė, Kamerūnas, Kanada, Kenija, Kipras, Kiribatis, Lesotas, Malaizija, Malavis, Malta, Mauricijus, Mozambikas, Naujoji Zelandija, Namibija, Nauru, Nigerija, Pakistanas, Papua Naujoji Gvinėja, PAR, Ruanda, Saliamono salos, Samoa, Seišeliai, Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Siera Leonė, Singapūras, Svazilandas, Šri Lanka, Tanzanija, Tonga, Trinidadas ir Tobagas, Tuvalu, Uganda, Vanuatu, Zambija |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMonarchijos |
| --- |
|  |
| Absoliutinės | 
Brunėjus · Saudo Arabija · Esvatinis · Vatikanas |  |
|  |
| Konstitucinės | 
Antigva ir Barbuda · Australija · Andora · Bahamai · Bahreinas · Barbadosas · Belizas · Belgija · Butanas · Danija · Grenada · Ispanija · Jamaika · Japonija · Jordanija · Jungtinė Karalystė · Jungtiniai Arabų Emiratai · Kambodža · Kanada · Kataras · Kuveitas · Lichtenšteinas · Lesotas · Liuksemburgas · Malaizija · Monakas · Marokas · Nyderlandai · Naujoji Zelandija · Norvegija · Omanas · Papua Naujoji Gvinėja · Sent Kitsas ir Nevis · Sent Lusija · Sent Vinsentas ir Grenadinai · Saliamono salos · Švedija · Tailandas · Tonga · Tuvalu |
|  |
| Renkamos | 
Andora · Jungtiniai Arabų Emyratai · Kambodža · Kuveitas · Malaizija · Svazilandas· Vatikanas |

 |