### Biblioteka

Biblioteka – įstatymų nustatyta tvarka įsteigtas juridinis asmuo, veikiantis informacijos sklaidos, kultūros, mokslo ir švietimo srityse ir vykdantis bibliotekų veiklą, į kurią įeina dokumentų kaupimas, tvarkymas, sisteminimas ir saugojimas, galimybės naudotis viešaisiais informacijos šaltiniais užtikrinimas, fizinių ir juridinių asmenų lygių teisių naudotis teisės aktų nustatyta tvarka teikiamomis nemokamomis ir mokamomis paslaugomis užtikrinimas, teikiant visuomenės švietimui, moksliniams tyrimams bei asmenybės ugdymui reikalingą informaciją ir paslaugas.

Bibliotekos, kuriose sukauptas rašto ir kultūros paveldas, turi išskirtinę reikšmę mokslui, švietimui, kultūrai ir šalies ūkiui, yra įvardijamos kaip valstybinės reikšmės bibliotekos. Pagal steigėjo patvirtintus nuostatus šios bibliotekos atlieka atitinkamos srities bibliotekų veiklos koordinavimo ir metodinės pagalbos funkcijas. 

Siekdamos būti konkurencingos žinių ekonomikoje, bibliotekos teikia paslaugas, užtikrinančias visuomenės poreikius atitinkančią prieigą prie informacijos, žinių bei kultūros ir sudaro galimybes naudoti informaciją kaip strateginį valstybės socialinės, kultūrinės ir ekonominės pažangos vystymo išteklių. Bibliotekos siekia būti pajėgiausia kultūros, mokslo, mokymosi visą gyvenimą, ekonominės ir socialinės plėtros skatinimo informacine infrastruktūra, reikšmingai prisidedanti prie valstybės pažangos.

### Etimologija

**Biblioteka** (gr. bibliothēkē – iš *biblio* – knyga + *thēkē* – saugykla). Daugelis enciklopedijose, žinynuose, vadovėliuose pateikiamų bibliotekos apibrėžimų yra paremti šia etimologija.

### Istorija

Bibliotekų istorija prasidėjo nuo pirmųjų pastangų tvarkyti dokumentų rinkinius. Pirmųjų bibliotekų atsiradimas fiksuojamas 2600 m. prieš Kristų (Šumerų civilizacijoje), kurių funkcija buvo saugoti molio lenteles su įrašais. Senovės Egipte buvo kaupiami papirusų ritiniai. Tiek šumerų, tiek egiptiečių archyvuose – bibliotekose saugoti administraciniai ir religiniai dokumentai.

Antikos laikais kūrėsi privačios, šventyklų, mokyklų ir viešosios bibliotekos. Garsiausios to meto bibliotekos – Aleksandrijos biblioteka ir Bergamo biblioteka.

Ankstyvaisiais viduramžiais Europoje kūrėsi vienuolynų bibliotekos. Romėnų kultūra patyrė transformaciją – akademinis pasaulis iš pasauliečių perėjo dvasininkams. Itin saugoti krikščionių rankraščiai, klestėjo perrašinėjimas, kuriuo užsiėmė vienuoliai. Šiuo laikotarpiu knygos buvo retos ir brangios, todėl bažnyčiose ir vienuolynuose jas prirakindavo grandinėmis. 

Renesanso laikotarpiu suklestėjo universitetų bibliotekos. Šiuo laikotarpiu kaip ir viduramžiais bibliotekos buvo uždaros. XV-XVII a. Europoje klestėjo privačios bibliotekos, aplink kurias telkėsi humanistai, apsišvietę patronai, mokslininkai. 

XVII-XVIII a. vadinamas bibliotekų aukso amžiumi, šiuo laikmečiu įkurta daug svarbių bibliotekų, o vykstanti pažanga suteikė pagrindą rastis funkcinei bibliotekai. Privačios bibliotekos tapo valstybės nuosavybe, o bibliotekininkų atsakomybės prasiplėtė – jie tapo išimtinai atsakingi už nacionalinės bibliografijos rengimą, prasiplėtė ir paslaugų spektras plačiajai visuomenei. 

Šiuolaikinė biblioteka tapo informacinių, kultūrinių, socialinių, neformalaus ugdymo ir mokymosi visą gyvenimą paslaugų organizacija. Bibliotekininkai komplektuoja, tiria, propaguoja ir teikia skaitytojams knygas ir kitus dokumentus, suteikia fizinę ir skaitmeninę prieigą prie turimų išteklių.

### Funkcijos

Bibliotekų veikla – dokumentų kaupimas, tvarkymas, sisteminimas, saugojimas, skaitmeninimas, panauda ir viešinimas, bibliografavimas, kultūrinių ir edukacinių programų organizavimas ir kultūros plėtra, galimybės naudotis viešaisiais informacijos šaltiniais, nepaisant informacijos pateikimo būdo, formos ir laikmenos, neatsižvelgiant į autorių ar užfiksuotų žinių politinę ar ideologinę orientaciją, užtikrinimas; fizinių ir juridinių asmenų lygių teisių naudotis teisės aktų nustatyta tvarka teikiamomis nemokamomis visuomenės švietimui, sociokultūrinei edukacijai, moksliniams tyrimams bei asmenybės ugdymui reikalingomis paslaugomis ir informacija užtikrinimas.

**Pagrindinės bibliotekų funkcijos:**

* dokumentų kaupimas, tvarkymas, sisteminimas, saugojimas, skaitmeninimas, panauda ir viešinimas, bibliografavimas;
* kultūrinių ir edukacinių programų organizavimas ir kultūros plėtra;
* galimybės naudotis viešaisiais informacijos šaltiniais, nepaisant informacijos pateikimo būdo, formos ir laikmenos;
* naudotis teikiamomis nemokamomis visuomenės švietimui, sociokultūrinei edukacijai, moksliniams tyrimams bei asmenybės ugdymui reikalingomis paslaugomis ir informacijos užtikrinimas;
* informacijos ir viešosios interneto prieigos paslaugos gyventojams;
* Medijų ir informacinio raštingumo ugdymas;
* skaitymo skatinimas;
* kvalifikacijos tobulinimas;
* metodinė veikla;
* mokslinių tyrimų vykdymas;
* neformalusis ugdymas;
* leidyba.

Bibliotekų teikiamų paslaugų spektras priklauso nuo bibliotekos statuso, veiklos tikslų, turimos infrastruktūros, bendruomenės poreikių, bibliotekos personalo kūrybiškumo. Dauguma bibliotekų teikiamų paslaugų yra nemokamos, tačiau kai kurias papildomos paslaugos gali būti ir mokamos. Lietuvos Respublikos kultūros ministerija yra patvirtinusi bibliotekų mokamų paslaugų sąrašą. Pagal jį bibliotekos turi teisę imti atlygį už teikiamas paslaugas, tokias kaip dokumentų kopijavimas, skenavimas ir spausdinimas, leidimas juos viešai publikuoti, dokumentų perrišimas, restauravimas, bibliografinių rodyklių ir sąrašų sudarymas, analitinės informacijos rengimas, programų, kursų rengimas, seminarų, konferencijų, parodų ir kitų renginių organizavimo ir aptarnavimo paslaugos, leidybos, gidų, ekskursijų paslaugos ir kita.

Plečiantis techninėms galimybėms ir skaitmeninės visuomenės poreikiams, bibliotekos teikia vis daugiau nuotolinių paslaugų. Kiekviena biblioteka, atliepdama vis daugiau skaitmeninių paslaugų reikalaujančios ir priimančios šiuolaikinės visuomenės poreikius, plėsdama ir tobulindama savo infrastruktūrą, teikia nuotolines paslaugas.

Plačiąja prasme Lietuvos bibliotekų srityje nuotolinėms paslaugoms priskiriama:

* interaktyvi biblioteka („ibiblioteka.lt"), kurioje galite skaityti daugiau kaip 10 tūkst. el. knygų;
* prenumeruojami el. ištekliai – duomenų bazės (tarptautinės ir lietuviškos);
* virtualus kultūros paveldas („epaveldas.lt") – prieiga prie Lietuvos kultūros paveldo.

### Bibliotekų statistika

Nuo 2003 m. kiekvienų metų pradžioje pateikiami pagrindinių šalies bibliotekų statistiniai duomenys. LIBIS bibliotekų statistikos modulyje  galima formuoti ataskaitas pagal tokius kriterijus, kaip ataskaita, metai, tipas, teritorija (rajonas, miestas), apskritis. 

2023 m. statistiniai Lietuvos bibliotekų duomenys pateikti lentelėje:

|  | Bibliotekų skaičius | Sukauptų dokumentų fondas | Vartotojų skaičius | Dokumentų išduotis | Apsilankymų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka | 1 | 6.509.016 | 17.994 | 454.189 | 5.175.426 |
| Apskričių viešosios bibliotekos | 5 | 3.899.298 | 45.225 | 991.581 | 900.839 |
| Savivaldybių viešosios bibliotekos | 1165 | 11.005.793 | 412.551 | 9.770.526 | 7.700.072 |
| Aukštųjų mokyklų bibliotekos | 34 | 9.944.652 | 154.016 | 981.592 | 1.862.149 |
| Bendrojo lavinimo mokyklų bibliotekos | 767 | 7.604.048 | 298.356 | 3.305.362 | 4.044.110 |
| Lietuvos audiosensorinė biblioteka | 1 | 216.500 | 7.774 | 140.200 | 20.667 |
| Kitos bibliotekos | 149 | 6.950.993 | 54.206 | 400.790 | 365.648 |
| Viso Lietuvoje | 2.122 | 46.130.300 | 990.122 | 16.044.240 | 20.068.911 |

### Bibliotekų sistema

Lietuvos bibliotekų sistemą sudaro : 

1) **Lietuvos nacionalinė biblioteka**. 

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka Lietuvos nacionalinė biblioteka yra Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka – pagrindinė visiems vartotojams prieinama mokslinė Lietuvos Respublikos biblioteka. Nacionalinės bibliotekos savininkė yra valstybė. Nacionalinė biblioteka yra įpareigota kaupti ir saugoti rašytinį tautos kultūros paveldą ir suteikti visuomenei galimybes juo naudotis. Nacionalinės bibliotekos dokumentų fonde sukaupta beveik 7 mln. fizinių vienetų (1,8 mln. pavadinimų) spausdintų ir kitų dokumentų. Bibliotekos fondus sudaro šios pagrindinės dalys: Nacionalinis publikuotų dokumentų archyvinis fondas, pagrindinis fondas ir specialieji rinkiniai, personalinės kolekcijos.

Nacionalinė biblioteka kaupia ir saugo Lietuvoje ir užsienyje publikuotus lituanistinius dokumentus, vykdo bibliografinę apskaitą; kaupia ir saugo šalies mokslui, švietimui, kultūrai ir ūkiui reikalingus Lietuvos ir užsienio šalių dokumentus bei nacionalinį publikuotų dokumentų archyvinį fondą, rengia ir leidžia Lietuvos valstybinę einamąją ir nacionalinę retrospektyviąją bibliografiją, įvairių mokslo sričių bibliografines rodykles, sudaro suvestinius katalogus ir duomenų bazes; atlieka Lietuvoje publikuotų dokumentų tarptautinę standartinę numeraciją (ISBN, ISSN, ISMN); kuria ir diegia Lietuvos integralią bibliotekų informacijos sistemą (LIBIS) ir atlieka kitas įstatymo numatytas funkcijas.

Vilniaus apskrities A. Mickevičiaus viešoji biblioteka
2) **Apskričių viešosios bibliotekos**.
Apskrities viešoji biblioteka yra biudžetinė įstaiga. Jos savininkė yra valstybė, jos savininko teises ir pareigas įgyvendina Kultūros ministerija. Apskrities viešoji biblioteka yra nustatytoje teritorijoje veikiančių bibliotekų veiklos tyrimo, koordinavimo, metodinės pagalbos, bibliotekininkų kvalifikacijos kėlimo, tarpbibliotekinio skolinimo paslaugų, bibliografijos, kraštotyros ir informacijos centras, kuris užtikrina valstybės ar savivaldybių įsteigtų bibliotekų veiklos prioritetus įgyvendinančių veiksmų planų vykdymą, aptarnauja vartotojus, suteikia galimybių tenkinti kultūros, savišvietos ir švietimo poreikius, ugdyti etnografinių regionų tradicijas, didinti kultūros ir meno paslaugų sklaidą. Apskrities viešoji biblioteka kaupia ir saugo nustatytos teritorijos poreikius tenkinantį universalų dokumentų fondą, dalyvauja sudarant Lietuvos bibliotekų fondą ir kuriant bibliotekų informacijos sistemą. 

Vilniaus miesto savivaldybės centrinė biblioteka
3) **Savivaldybių viešosios bibliotekos**. Savivaldybės viešoji biblioteka yra biudžetinė įstaiga. Jos savininkė yra savivaldybė. Savivaldybės viešoji biblioteka kaupia ir saugo savivaldybės poreikius tenkinantį universalų dokumentų fondą, aptarnauja vartotojus, dalyvauja formuojant Lietuvos bibliotekų fondą ir kuriant bibliotekų informacijos sistemą. Gali būti steigiami savivaldybės viešosios bibliotekos filialai ir įkuriami struktūriniai teritoriniai padaliniai (toliau – teritoriniai padaliniai) miesto mikrorajonuose, miesteliuose ir (arba) kaimuose, taip pat teritoriniai padaliniai, aptarnaujantys vaikus ar kitas vartotojų grupes, ir mobiliosios bibliotekos. 

Kad būtų užtikrintas bibliotekos paslaugų prieinamumas savivaldybės teritorijos gyventojams, steigiami savivaldybės viešosios bibliotekos filialai: 1) miestuose (filialai paprastai steigiami vidutiniškai 20–30 tūkst. gyventojų); 2) miesteliuose ir kaimuose (vienas bibliotekos filialas paprastai steigiamas vidutiniškai 700–800 gyventojų). Savivaldybės viešosios bibliotekos filialų skaičių ir jų išdėstymą, atsižvelgiant į vietos sąlygas, nustato savivaldybės taryba. Savivaldybės viešoji biblioteka savo veiklos nuostatų nustatyta tvarka teikia metodinę pagalbą savivaldybės teritorijoje esančioms bibliotekoms. 

Vilniaus universiteto biblioteka
Lietuvos medicinos biblioteka
Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka
4) **Mokslo ir studijų institucijų bibliotekos**. Mokslo ir studijų institucijose turi veikti biblioteka. Jos kaupia ir saugo dokumentų fondą, kuris tenkina mokslo ir studijų poreikius naudotis dokumentais ir informacija, aptarnauja vartotojus ir dalyvauja sudarant Lietuvos bibliotekų fondą bei kuriant bibliotekų informacijos sistemą. 

5) **Mokyklų (išskyrus aukštąsias) bibliotekos**. Mokyklos (išskyrus aukštąsias) gali vykdyti bibliotekų veiklą. Mokyklos biblioteka yra šios mokyklos struktūrinis padalinys, joje aptarnaujama mokyklos bendruomenė. 

6) **Specialiosios bibliotekos**. Specialioji biblioteka gali veikti kaip biudžetinė įstaiga ar kitos teisinės formos viešasis juridinis asmuo arba juridinio asmens, turinčio teisę vykdyti bibliotekų veiklą, struktūrinis padalinys. Ji kaupia ir saugo specializuotą Lietuvoje bei užsienyje publikuotų dokumentų fondą, aptarnauja vartotojus, dalyvauja formuojant Lietuvos bibliotekų fondą ir kuriant bibliotekų informacijos sistemą. Specialioji biblioteka ir jos teikiamos paslaugos skirtos tenkinti bibliotekos steigimo dokumentuose nustatytų vartotojų poreikius naudotis dokumentais bei informacija. 

7) **Kitos bibliotekos**. Kitos bibliotekos – bibliotekų veikla užsiimantys viešieji ar privatūs juridiniai asmenys, nenurodyti šio poskyrio 1-7 straipsniuose. 

Bibliotekos, kuriose sukauptas rašto ir kultūros paveldas, turi išskirtinę reikšmę mokslui, švietimui, kultūrai ir šalies ūkiui, yra valstybinės reikšmės bibliotekos. Pagal savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos patvirtintus nuostatus šios bibliotekos atlieka atitinkamos srities bibliotekų veiklos koordinavimo ir metodinės pagalbos funkcijas ir vykdo kultūrinės plėtros per mokslinius tyrimus veiklą. Valstybinės reikšmės bibliotekos statusas suteikiamas ir atšaukiamas Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymu.

### Bibliotekų asociacijos

Tarptautinė bibliotekų asociacijų ir institucijų federacija (IFLA) yra pirmaujanti tarptautinė bibliotekų organizacijų asociacija. Tai pasaulinis bibliotekų ir informacijos profesionalų balsas, o kasmet rengiamos konferencijos suteikia bibliotekininkams galimybę mokytis vieniems iš kitų. IFLA nariai yra bibliotekų asociacijos ir informacijos srities institucijos, siekiančios įsilieti į tarptautinį tinklą. IFLA nariais yra 150 šalių asociacijos, todėl ji yra tarptautiškiausia bibliotekų organizacija pasaulyje.

Šiai organizacijai priklauso ir Lietuvoje įkurta Lietuvos bibliotekininkų draugija. Lietuvos bibliotekininkų draugija, 1931 m. įkurta profesoriaus Vaclovo Biržiškos kartu su bendraminčiais, vienija Lietuvos bibliotekų specialistus ir skatina bendradarbiavimą. Vienas pagrindinių draugijos tikslų – didinti bibliotekų ir bibliotekininkų vaidmenį visuomenės gyvenime, siekti, kad bibliotekų teikiamos paslaugos atitiktų visuomenės viešuosius interesus, modernaus, atviro ir smalsaus bibliotekos lankytojo poreikius.

Lietuvoje registruotos bibliotekų visuomeninės organizacijos:

* Lietuvos bibliotekininkų draugija (įsteigta 1931 m.).
* Lietuvos akademinių bibliotekų direktorių asociacija (įsteigta 1997 m.) Vienija 14 narių fizinių asmenų.
* Lietuvos apskričių viešųjų bibliotekų asociacija (įsteigta 1998 m.). Tai savanoriškas šešių bibliotekų susivienijimas, jungiantis penkias Lietuvos apskričių (Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio) viešąsias bibliotekas ir Lietuvos audiosensorinę biblioteką.
* Lietuvos savivaldybių viešųjų bibliotekų asociacija (įsteigta 1999 m.). Asociacijos nariais yra 60 Lietuvos savivaldybių viešųjų bibliotekų. Taip pat glaudžiai bendradarbiauja su Ukrainos bibliotekininkų asociacija, Lenkijos viešųjų bibliotekų asociacija ir Slovėnijos viešųjų bibliotekų asociacija.
* Lietuvos mokslinių bibliotekų asociacija (LMBA) (įsteigta 2001 m.). Vienija 45 narius. Narių tarpe – Lietuvos kolegijos, universitetai, institutai, aukštosios mokyklos, Lietuvos Nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka, Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka, Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka ir keletas viešųjų bibliotekų. LMBA yra Europos tiriamųjų bibliotekų asociacijos LIBER (angl. the Association of European Research Libraries) nare nuo 2007 m. Narystės dėka yra nuolat gaunama informacija bei dokumentai mokslinių bibliotekų vystymo klausimais, kurie yra naudingi ir reikalingi siekiant gerinti LMBA narių kvalifikaciją bei tarptautinės veiklos konteksto suvokimą.
* Lietuvos kolegijų bibliotekų asociacija (įsteigta 2004 m.). Jungia 11 kolegijų bibliotekų, įsteigta siekiant suvienyti kolegijų bibliotekininkus bendrai profesinei veiklai, dalyvauti formuojant Lietuvos švietimo ir kultūros politiką, rengti siūlymus Švietimo ir mokslo ministerija, Kultūros ministerijai, Kolegijų direktorių konferencijai ir kitoms institucijoms, skatinti bibliotekininkų kvalifikacijos tobulinimą, profesinį bendravimą.
* Lietuvos mokyklų bibliotekų darbuotojų asociacija (įsteigta 2013 m.) vienija 132 narius - fizinius asmenis – mokyklų bibliotekininkus ir kitus neabejingus mokyklos bibliotekos darbui.

Šalies bibliotekų ir jų darbuotojų būrimasis į asociacijas leidžia pasiekti jų filosofinius ir finansinius tikslus, gauti įvairių formų paramą, lengviau atstovauti profesinius interesus bendraujant su kitomis institucijomis, kelti kvalifikaciją ir įsitraukti į profesinę bendruomenę ne tik Lietuvos, bet ir pasauliniu mastu, tokiu būdu parodant visuomenei platesnę savo vertę, kuri nėra susijusi tik su knygų saugojimo ir išdavimo funkcijomis.

### Šaltiniai

1. ↑  Lietuvos Respublikos Seimas. (1995). Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymas (1995, birželio 6, Nr. I-920).
2. ↑   Steponaitienė, J. (2020). Bibliotekų sritis: Ekspertinio vertinimo ataskaita, p. 40.
3. ↑   Atkočiūnienė, Z. Glosienė, A. Janiūnienė, E. Janonis, O. Januševičienė, R. Krivienė, I. … Zinkevičienė, J. (2009). Bibliotekininkytės ir informacijos studijų vadovas. Vilniaus universiteto leidykla.
4. ↑  Atkočiūnienė, Z. Glosienė, A. Janiūnienė, E. Janonis, O. Januševičienė, R. Krivienė, I. … Zinkevičienė, J. (2009). Bibliotekininkystės ir informacijos studijų vadovas. Vilniaus universiteto leidykla.
5. ↑   Glosienė, A. (b.d.). Biblioteka. In Visuotinė lietuvių enciklopedija.
6. ↑  Česnauskaitė, R. (b.d.). Bibliotekų istorija iki XXI amžiaus. Elektrėnų Kronika.
7. ↑   Lietuvos Respublikos Seimas (2013). Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymo 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 3-1, 6-1 straipsniais įstatymas (2013 m. gruodžio 23 d. Nr. XII-752).
8. ↑   Steponaitienė, J. (2020). Bibliotekų sritis: Ekspertinio vertinimo santrauka.3-5 p.
9. ↑  Lietuvos bibliotekų statistika. statistika.libis.lt
10. ↑  Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka (b.d.). Bibliotekų statistika: Bibliotekų statistiniai duomenys.
11. ↑  Lietuvos Respublikos Seimas (1995). Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymas (1995, birželio 6, Nr. I-920).
12. ↑   Lietuvos Respublikos Seimas (1995). Lietuvos Respublikos bibliotekų įstatymas (1995, birželio 6, Nr. I-920).
13. ↑  International Federation of Library Associations and Institutions (b.d.). Abaut IFLA.
14. ↑  Lietuvos bibliotekininkų draugija (b.d.). Apie mus.
15. ↑  Lietuvos Respublikos kultūros ministerija (2023). Visuomeninės organizacijos.
16. ↑  Lietuvos mokslinių bibliotekų asociacija (2024). 2023 metų veiklos ataskaita.
17. ↑   Nevyriausybinių organizacijų informacijos ir paramos centras (2012). Pilietiškumas ir pilietinė visuomenė: Lyginamoji pilietiškumo sampratos analizė.