recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| Tumsa |
|  |
| Biografija |
| Kilmė | Liepoja, Latvija |
| Žanrai | Rokas, pop |
| Aktyvumo metai | 1991–dabar |
| Įrašų kompanija | Microphone Records |
| Nariai |
| Janis DaugalisHaraldas DrekslerisKasparas BoroduškoNormundas Kalninš |
| Buvę nariai |
| Martinš FreimanisFeliksas KigelisMaris ZonnenbergasAigaras Šmitas |

**Tumsa** – latvių poproko grupė iš Liepojos, kuri šiuo metu yra viena iš populiariausių Latvijos grupių. Grupė per savo karjerą yra išleidusi 5 albumus. Grupės gyvavimo metu daugkart keitėsi jos sudėtis.

Istorija
--------

Grupę 1991 m. įkūrė bosistas Janis Daugalis. 1994 m. grupė pirmąkart dalyvavo konkurse Mikrofona aptauja. Tais pačiais metais grupę paliko jos solistas Feliksas Kigelis, kuris įkūrė grupę Melnā Princese. Grupės solistu tapo tuomet tik septyniolikmetis Martinš Freimanis.

1998 m. grupė nugalėjo konkurse Liepājas Dzintars ir tais pačiais metais išleido savo pirmą albumą „Putni", kuriame buvo sudėtos geriausios grupės dainos.

Grupė tapo vis populiaresnė, ir jau 2000 m. buvo išleistas Tumsos antrasis albumas „Katram savu Atlantīdu" su tokiais populiariais hitais kaip „Katram savu Atlantīdu" ir „Lietus dārzs". Grupė toliau produktyviai dirbo ir per kitus dvejus metus išleido albumus „Nesaprasto cilvēku zemē" ir „Spēlējot debesis". Dvejus metus iš eilės 2001 ir 2002 m. Tumsa užėmė III vietą „Eurovizijos" nacionalinėje atrankoje su dainom „It’s Not The End" ir „This Is Not Paradise". 2003 m. grupės solistas Martinš Freimanis kartu su grupe F.L.Y. nugalėjo nacionalinėje atrankoje. Jis ir toliau kuria dainas „Eurovizijos" dalyviams.

2004 m. grupė išleido savo kol kas paskutinį albumą „1 000 000 itnekā" su tokiom populiariom dainom kaip „Kad Ēģiptē sniegs" ir „Dzīve kā košums". 2006 m. Latvijos radijo stotyse skambėjo naujoji grupės daina „Un pirms mēs aizmigām", o metų pabaigoje išėjo Tumsos geriausių dainų rinkinys „Piedzīvojums 1996–2006", kuriame sudėtos populiariausios dainos iš 5 pirmųjų grupės albumų. 2007 m. kovą Tumsa gavo savo pirmąjį Latvijos Muzikos įrašų metų apdovanojimą, kai daina „Un pirms mēs aizmigām" buvo pripažinta 2006 metų radijo hitu.

2008 m. buvo išleistas šeštasis grupės albumas „Suns".

Diskografija
------------

* *Putni* (1998)
* *Katram savu Atlantīdu* (2000)
* *Nesaprasto cilvēku zemē* (2001)
* *Spēlējot debesis* (2002)
* *1 000 000 itnekā* (2004)
* *Piedzīvojums 1996–2006* (2006)
* *Suns* (2008)

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* Įrašų kompanija
**Vyno aukcionai** yra pasaulinės vynų prekybos sistemos dalis. Tai vyno mėgėjų rojus, čia galima rasti rečiausių ir brangiausių pasaulio vynų, išlaikytų pagal visus reikalavimus - tai įrodo etikečių būklė, vyno spalva bei jo kiekis butelyje.

Žiniasklaidos pranešimai apie naujus vyno butelio kainų rekordus sudaro klaidinantį įspūdį apie vyno aukcionų dalyvius. Šie aukcionai yra atviri visiems, ne tik turtuolių saujelei. Bet kuris turintis gerą vyno katalogą ar vyno uoslę, gali tapti pasaulinės vyno kultūros dalimi, pirkdamas nebūtinai vien tik itin brangius vynus. Aukcionuose parduodami istoriniai vynai už astronomines sumas, tačiau čia galima aptikti ir ilgo brandinimo nereikalaujančių vynų, kuriuos galėtų įsigyti aistrą vynui pajutę lietuviai.

Pastarąjį dešimtmetį vyno aukcionai internacionalizavosi: vis daugiau vyno mėgėjų iš įvairių pasaulio šalių siūlo savo kainas už vynus. Vieni vyno įsigyja kaip ilgalaikę investiciją, mat daugelį garsių ūkių sausųjų raudonųjų vynų galima laikyti kelias dešimtis metų, jo kaina kyla kasmet.

Pagrindiniai ir didžiausi pagal apyvartą vyno aukcionai yra „Sotheby’s", „Zachys" bei „Christie’s".

Taip pat skaitykite
-------------------

* Londono tarptautinė vyno pirklių birža

Nuorodos
--------

* Verslo Klasė: Vynas aukcione – po 3 „D"[neveikianti nuoroda]
* Versus: Investicijų pagunda stipresnė už klastočių baimę (1) Archyvuota kopija 2011-04-26 iš Wayback Machine projekto.
* Versus: Investicijų pagunda stipresnė už klastočių baimę (2) Archyvuota kopija 2011-06-26 iš Wayback Machine projekto.
| **Albertas Vaitiekus Žametas** |
| --- |
| Gimė | 1821 m. lapkričio 25 d.Rusija Vilniuje, Lietuvoje, tuo metu okupuotoje Rusijos imperijos |
| Mirė | 1877 m. lapkričio 12 d. (55 metai)Vilniuje |
| Tėvas | Danielius Žametas |
|  |
| Veikla | tapytojas, peizažistas |
|  |
| Išsilavinimas | Vilniaus gimnazija, Vilniaus bajorų imstitutas |
| Alma mater | Sankt Peterburgo imperatoriškoji dailės akademija, Romos šv. Luko dailės akademija |

**Albertas Vaitiekus Žametas** (lenk. *Albert Wojciech Żamett*, rus. *Альберт Жамет*; 1821 m. lapkričio 25 d. – 1877 m. lapkričio 12 d.) – Lietuvos tapytojas, peizažistas.

Vaikystė ir mokslo metai
------------------------

Albertas Vaitiekus Žametas gimė 1821 m. lapkričio 25 d. Vilniuje miestiečių šeimoje. Jo tėvas Danielius Žametas į Vilnių buvo atkeliavęs iš Prūsijos.

Albertas Žametas baigė Vilniaus gimnaziją, vėliau mokėsi Vilniaus bajorų institute. Baigęs šią mokslo įstaigą 1840 m. įstojo į Sankt Peterburgo imperatoriškąją dailės akademiją. 1854 m. jam buvo suteiktas laisvojo dailininko statusas.

Tolesnės kelionės ir veikla
---------------------------

1847 m. gavęs Kauno maršalkos Benedikto Tiškevičiaus finansavimą, Albertas Žametas išvyko į užsienį, keliavo po Italiją, Angliją, Prancūziją, Vokietiją.
1847–1848 m. Žametas tobulinosi šv. Luko dailės akademijoje Romoje. 1854 m. šios akademijos buvo apdovanotas prizu už nutapytus peizažus.

Albertas Vaitiekus Žametas. Astrašycki Haradokas. Tiškevičių rūmų vidus, 1872
1859 m. Albertui Vaitiekui Žametui suteiktas akademiko titulas už mažo Italijos miestelio *Rocca di Papa* apylinkių peizažus.

Gyvenimas Vilniuje
------------------

1864 m. Žametas grįžo iš kelionių į Vilnių. Įsidarbino dekoratoriumi Vilniaus miesto teatre. 1864–1876 metais dirbo Vilniaus senienų muziejuje.

Žametas nutapė freskas Vilniaus arkikatedrai bazilikai. Šios bažnyčios zakristijos kupolas išpuoštas Alberto Žameto tapybos kompozicijomis.

Kūryba
------

Žameto kūrybai būdingi akademizmo bruožai, romantinė nuotaika. Kūrinių turi Lietuvos dailės muziejus, Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka, Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus, Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus, Varšuvos nacionalinis muziejus, muziejai Rusijoje (Ermitažas, Tretjakovo galerija).

* Albertas Vaitiekus Žametas. Italijos peizažas, 1853 m.*Albertas Vaitiekus Žametas. Italijos peizažas, 1853 m.*
* Albertas Vaitiekus Žametas. Krioklys prie Tivolio pilies Sevilijoje, 1855 m.*Albertas Vaitiekus Žametas. Krioklys prie Tivolio pilies Sevilijoje, 1855 m.*
* Albertas Vaitiekus Žametas. Maudynės*Albertas Vaitiekus Žametas. Maudynės*

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jurgita Biliukevičiūtė. *Albertas Vaitiekus Žametas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Venk–Žvo). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2014

Literatūra
----------

* Boleslovas Klova: Lietuvių monumentalioji dekoratyvinė tapyba. Vilnius 1975.
* В. Г. Жамет, Альберт Данилович // Русский биографический словарь : в 25-ти томах. – СПб.—М. 1896–1918

Nuorodos
--------

* LIMIS apie Albertą Vaitiekų Žametą []
* Apie Albertą Vaitiekų Žametą []
**WASP-107b** – egzoplaneta, skriejanti apie WASP-107 žvaigždę, esančią Mergelės žvaigždyne, nuo Saulės sistemos nutolusią 200 šviesmečių.[1] WASP-107b yra superneptūno tipo egzoplaneta. Apie planetos atradimą pranešta 2017 m.[2]

2018 m. šios planetos atmosferoje buvo aptikta helio (pirmoji tokia egzoplaneta).[3]

Charakteristika
---------------

WASP-107b yra dujinė milžinė.[1] Egzoplanetos dydis artimas Jupiterio dydžiui, tačiau jos masė siekia tik aštuntadalį (0,12) Jupiterio masės, tad WASP-107b tankis vienas mažiausių iš visų atrastų egzoplanetų.[1] Planetos spindulys siekia 0,94 Jupiterio spindulio, todėl jos atmosfera yra plačiai išsidriekusi. Dėl atmosferos pobūdžio ir dėl to, kad planeta skrieja apie gana ryškią K spektrinio tipo žvaigždę, WASP-107b yra viena iš tinkamiausių egzoplanetų atmosferai charakterizuoti.[4]

Planetos didysis pusašis yra 0,055.[5] Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per 5,72149 paros. WASP-107b skrieja aštuonis kartus arčiau savo žvaigždės nei Merkurijus.[1] WASP-107b atmosferos temperatūra siekia 500 °C, tai viena karščiausių žinomų egzoplanetų.[1]

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5  Reed, Nola (2 May 2018). „An Exoplanet First! Helium Spotted on Bizarre Comet-Like World". *Space.com*.
2. ↑
3. ↑  Witze, Alexandra (2018-05-02). „Astronomers spot helium on exoplanet for first time". *Nature*.
4. ↑  „First results on the atmosphere of WASP-107b". Wide Angle Search for Planets. 2017-09-27.
5. ↑  „Planet WASP-107 b". *Extrasolar Planets Encyclopaedia*. 2017.
**Rimgaudas Virgilijus Kazakevičius** (g. 1934 m. gruodžio 18 d. Kaune) – Lietuvos gydytojas patofiziologas, biomedicinos mokslų daktaras.

Biografija
----------

1959 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1971 m. medicinos mokslų kandidatas.

1959–1963 m. dirbo Vilniaus geležinkelininkų ligoninėje, 1963–1968 m. Eksperimentinės ir klinikinės medicinos institute. Nuo 1969 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1987–2002 m. Patologijos ir teismo medicinos katedros, nuo 2004 m. Patologijos, teismo medicinos ir farmakologijos katedros vedėjas.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinių tyrimų svarbiausios kryptys: autoimuninių ligų patogenezė, parazitozių seroepidemiologija, oksidacinio streso reikšmė patologijoje, patologijos istorija. Paskelbė apie 90 mokslinių studijų.

Bibliografija
-------------

* Tarptautinė vienetų sistema medicinoje, su kitais, 1989 m.
* Patologinė fiziologija, su kitais, 1991 m.
* Klinikinės imunologijos įvadas, su kitais, 2001 m.
* Hipoksija. Oksidacinis stresas. Apoptozė, metodinė knygelė, Vilnius, Vilniaus universiteto leidykla, 2007 m. ISBN 978-9986-19-974-8

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Rimgaudas Virgilijus Kazakevičius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 659 psl.
Karštojo Jupiterio tipo egzoplanetų palyginimas (WASP-39b pavaizduota viršuje, antra iš dešinės)
**WASP-39b** – karštojo Jupiterio tipo egzoplaneta, esanti Mergelės žvaigždyne, nuo Saulės sistemos nutolusi apie 700 šviesmečių. Ši egzoplaneta išsiskiria tuo, kad jos atmosferoje buvo atrastas žymus kiekis vandens. WASP-39b atrasta 2011 m. WASP projekto.[1][2][3][4] Egzoplaneta aptikta tranzitų metodu.[5]

WASP-39b masė siekia 0,28 Jupiterio masės, o jos spindulys yra 1,27 karto didesnis nei Jupiterio.[5] Viena planetos pusė yra nuolat atgręžta į žvaigždę, apie kurią skrieja, šioje nuolat apšviestoje planetos pusėje temperatūra siekia 776,7 °C.[2]

Egzoplaneta skrieja apie WASP-39 žvaigždę, kuri yra į Saulę panaši geltonoji nykštukė. Planetos orbitos periodas – apie 4 paros,[4] o didysis pusašis – 0,0486 (± 0,0005) av.[5] WASP-39b išsiskiria ir ypač mažu tankiu, artimu WASP-17b planetos tankiui. 2018 m. tiriant WASP-39b atmosferą buvo aptikta vandens molekulių.[4] Nurodoma, kad šioje planetoje vandens esama triskart daugiau nei Saturne.[2]

Šaltiniai
---------

1. ↑  H. R. Wakeford, D. K. Sing, D. Deming, et al (21 December 2017). „The Complete Transmission Spectrum of WASP-39b with a Precise Water Constraint". *The Astronomical Journal* **155** (1): 29. arXiv:1711.10529. doi:10.3847/1538-3881/aa9e4e.
2. 1 2 3  „NASA finds a large amount of water in an exoplanet's atmosphere". *Phys.org*. 1 March 2018. Nuoroda tikrinta 2020-01-07.
3. ↑  MacDonald, Cheyenne (1 March 2018). „Saturn-sized exoplanet 700 light-years away has WATER in its atmosphere, NASA reveals". *Daily Mail*. Nuoroda tikrinta 2020-01-07.
4. 1 2 3  Cofield, Calla; Jenkins, Ann; Villard, Ray (1 March 2018). „NASA Finds a Large Amount of Water in an Exoplanet's Atmosphere". *NASA*. Nuoroda tikrinta 2020-01-07.
5. 1 2 3  „Planet WASP-39 b". *Extrasolar Planets Encyclopaedia*. 2018. Nuoroda tikrinta 2020-01-07.
**W3Schools**|  |
| **Pavadinimas** | W3Schools |
| **Savininkas** | Refsnes Data |
| **Kūrėjas** | Refsnes Data |
| **Komercinė?** | Ne |
| **Paskirtis** | Programavimo kalbų, tinklalapių kūrimo pamokos |
| **Registracija** | Reikalinga norint diskutuoti forume forume |

**W3Schools** – tinklalapis, kuriame galima nemokamai mokytis programavimo kalbų ir tinklalapių kūrimo. Jame galima rasti daugybę teorinės mokomosios medžiagos su tūkstančiais pavyzdžių apie HTML, CSS, JavaScript, JSON, PHP, Python, AngularJS, SQL, Bootstrap, Node.js, jQuery, XQuery, AJAX ir XML programavimo kalbas bei praktiškai išbandyti įgytas žinias pasitelkiant tinklalapyje esančius redaktorius. Jų pagalba tinklalapyje į formas galima įvesti kodą, jį redaguoti bei atvaizduoti jo rezultatą ekrane.

Istorija
--------

W3Schools 1998 m. įkūrė Norvegijos programinės įrangos vystymo ir konsultavimo kompanija „Refsnes Data". W3Schools pavadinimas kildinamas iš World Wide Web (W3).

Nuorodos
--------

* W3Schools oficiali svetainė
Priartėjimas
Smūgis
Vertikalūs dryžiai deformacijoms stebėti
**Valdomas smūgis** (*Controlled Impact Demonstration*, CID) – 1984 metais įvykdytas bendras NASA ir FAA projektas sudaužyti distanciniu būdu valdomą Boeing 720 keleivinį lėktuvą.

Dirbtinės katastrofos metu buvo surinkti duomenys apie įvykius katastrofą patiriančio lėktuvo viduje bei išbandyti nauji degalų priedai, kurie turėjo neleisti degalams užsidegti arba užtikrinti spartų liepsnos nuslopinimą. Didelės masės polimerų pagrindu sukurti priedai turėjo sudaryti nedegią plėvelę. Lėktuve buvo sumontuota speciali įranga, pašalinanti šiuos priedus iš degalų prieš pat jiems patenkant į variklius.

Pasirengimas ir bandymas
------------------------

1960 metais pagamintas Boeing 720 ilgai tarnavo mokomuoju lėktuvu, buvo jau atskraidęs daugiau kaip 20 000 valandų (54,000 skrydžių) ir galutinai susidėvėjęs. 1981 metais lėktuvas buvo perduotas CID programai. Rengiantis bandymui, prieš tai šiuo nuotoliniu būdu valdomu lėktuvu buvo atlikti 9 pakilimai, 13 nutūpimų ir apie 69 priartėjimų. Jų metu taip pat buvo tikrinama, kaip veikia degalų priedus šalinanti sistema.

Kad būtų lengviau stebėti deformacijas, lėktuvo šonai buvo nudažyti vertikalias dryžiais. Jo vidus buvo prisodintas keleivius imituojančių manekenų, įrengtos dideliu greičiu filmuojančios kameros.

Bandomasis lėktuvas pakilo nuo tako, apskrido ratą ir po devynių minučių buvo sudaužytas kitame, specialiai tam parengtame take. Sudužimui skirtame take buvo pristatyta betoninių polių ir kitų kliūčių. Visi kuro bakai buvo pripildyti iki viršaus, ir visi varikliai veikė nuo pakilimo iki sudužimo. Lėktuvo šasi buvo įtraukta.

Rezultatai
----------

Pagal pradinį planą, lėktuvas turėjo susiliesti su žeme korpusu, tačiau jis pasviro ir atsitrenkė sparnu. Kilo didelis gaisras, kurį užgesinti pavyko tik po valandos. Taigi naujo kuro bandymus galima laikyti visiškai nepasisekusiais, tačiau įvairūs kiti surinkti duomenys laikomi reikšmingais.

Ekspertai nustatė, jog tokią avariją būtų išgyvenę maždaug ketvirtis lėktuve buvusių keleivių. Priekinės kabinos keleiviai evakuacijai turėjo 15, užpakalinės – 33 sekundes, nors dalį to laiko saloną buvo užpildę nepermatomi tiršti dūmai.

Vėlesni bandymai
----------------

2012 metais pažintines laidas kurianti firma Discovery channel Meksikos dykumoje panašiai sudaužė už 450 000 dolerių nusipirktą atitarnavusį Boeing 727. Meksikos valdžia reikalavo, jog dalį kelio lėktuvą pilotuotų žmogus, nes jis pakilo iš įprastinio oro uosto ir kurį laiką skrido virš apgyvendintų vietų. Lėktuvą į orą pakėlęs pilotas bei keli jį lydintys keleiviai vėliau iššoko su parašiutais. Buvo nufilmuota daug leidėjui svarbių vaizdo įrašų. Filmavo tiek kameros lėktuvo viduje, tiek ir lydintys sraigtasparniai iš išorės. Šios avarijos metu būtų išlikę daugiau keleivių, saugiausios vietos būtų buvę lėktuvo gale.

Nuorodos
--------

* Filmuota bandymo medžiaga (.ogg formatas)

Šaltiniai
---------

1. 1 2  FAA/CT-87/10 1987, p. 5
2. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Alberčė |
| --- |
| Alberčė Madrido regione Alberčė Madrido regione |
| **Ilgis** | 177 km |
| **Baseino plotas** | 4108 km² |
| **Vidutinis debitas** | 14,7 m³/s |
| **Ištakos** | Centrinė Kordiljera |
| **Žiotys** | Tachas |
| **Šalys** | Ispanija |

**Alberčė** (isp. *Río Alberche*) – upė vidurio Ispanijoje; Tacho dešinysis intakas. Prasideda Centrinėje Kordiljeroje, Gredoso kalnagūbryje, 1700 m aukštyje, Avilos provincijoje (Kastilija ir Leonas). Aukštupyje teka į rytus, upės slėnis skiria Gredoso ir Parameros kalnagūbrius. Vidurupyje teka Madrido regionu, daro lankstą ir pasuka į pietvakarius. Toliau teka lygumomis per Kastilijos ir La Mančos regioną, įteka į Tachą šalia Talavera de la Reinos.

Didžiausi intakai: Kofijas, Peralesas. Upės vaga kelete vietų patvenkta užtvankomis (El Burgilijo, San Chuano, Pikadaso, Kasalegaso). Alberčės pakrantės – populiari madridiečių poilsio vieta.
| **Waclaw Szukiewicz** |
| --- |
| Gimė | 1896 m. rugsėjo 5 d.Alytus, Rusijos imperija |
| Mirė | 1992 m. (~106 metai)Fort Loderdeilas, JAV |
|  |
| Veikla | Chemikas, inžinierius. |

**Vaclav Šukievič (Šuškievič)** (lenk. *Wacław Szukiewicz*, angl. *Waclaw Szukiewicz*) (1896 m. rugsėjo 5 d. Alytuje, Rusijos imperija – 1992 m. Fort Loderdeile, JAV) – Lenkijos ir JAV chemikas, inžinierius. Vienas iš katalizatorinio sintetinio kaučiuko gaminimo iš etanolio produkcijos metodo bendraautorių.

Biografija
----------

Gimė 1896 m. rugsėjo 5 d. Alytuje. Baigęs gimnaziją Vilniuje išvyko mokytis į Sankt Peterburgo jūrų kadetų mokyklą. Vėliau mokėsi Odesos karininkų mokykloje, kurią baigęs 1914–1917 m. liko tarnauti Odesoje. 1917 m. Rusijoje į valdžią atėjus bolševikams pasitraukė į Lydą, kur dalyvavo kovose prieš bolševikų atakas. 1921 m. gavo kapitono laipsnį, tais pačiais metais, baigęs karinę tarnybą pradėjo studijuoti chemiją Varšuvos Politechnikos universitete. 1925 m. baigęs mokslus tapo inžinieriumi ir dvejiems metams išvyko dirbti į Paryžių, kur atlikinėjo įvairius mokslinius tyrimus medicininės chemijos srityje.

1927 m. grįžęs į Lenkiją toliau tęsė įvairius mokslinius tyrimus. 1929 m. pradėjo vykdyti mokslinius tyrimus susijusius su kaučiuko gamyba. 1933 m. pradėjo dirbti naujai atidarytame sintetinio kaučiuko tyrimų institute. 1936 m. Dembicoje įkūrė sintetinio kaučiuko gamyklą, kurioje 1937 m. kartu su bendradarbiais išrado katalizatorinio sintetinio kaučiuko gaminimo iš etanolio produkcijos metodą pavadintą *KER*. 1939 m. rugsėjo 8 d. vokiečiai subombardavo kaučiuko gamyklą. 1939 m. rugsėjo 19 d. Šukevičius pasitraukė į Rumuniją, iš kur nuvyko į Paryžių. 1940 m. vokiečiams užpuolus Prancūziją, pasitarukė į Portugaliją, o iš ten į Braziliją. 1941 m. iš Brazilijos persikėlė gyventi į JAV, kur ir toliau dirbo mokslinį darbą tiriant sintetinio kaučiuko gamybą. Mirė 1992 m. Fort Loderdeile.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Biografija (lenk.)[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

* Biografija (lenk.)[neveikianti nuoroda].
| Tumukumakės nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Žari aukštupys  Tumukumakės kalnų nacionaliniame parke Žari aukštupys Tumukumakės kalnų nacionaliniame parke |
| **Vieta:** | Amapa, Para, Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Sera do Navijas |
| 

Žemėlapis rodantis Tumukumakės nacionalinis parkas vietą.Tumukumakės nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 1°50′0″ š. pl. 54°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿1.83333°š. pl. 54.00000°r. ilg.﻿ / 1.83333; 54.00000Koordinatės: 1°50′0″ š. pl. 54°0′0″ v. ilg.﻿ / ﻿1.83333°š. pl. 54.00000°r. ilg.﻿ / 1.83333; 54.00000 |
| **Plotas:** | 38 874 km² |
| **Įkurtas:** | 2002 m. |
|  **Vikiteka:** | Tumukumakės kalnų nacionalinis parkas |

**Tumukumakės kalnų nacionalinis parkas** (port. *Parque Nacional Montanhas do Tumucumaque*) – didžiausias Brazilijos nacionalinis parkas. Jis yra šalies šiaurėje, Amazonijoje, Amapos ir Paros valstijose. Nacionalinis parkas ribojasi su Surinamu ir Prancūzijos Gvianos Amazonijos nacionaliniu parku. Parkas apima Tumukumakės kalnus – Gvianos plokščiakalnio dalį.

Nacionaliniu parku ši teritorija paskelbta 2002 m. bendradarbiaujant šalies vyriausybei ir Pasaulio gamtos fondui.

Tumukumakės nacionalinis parkas užima 38 874 km² plotą ir yra didžiausias tropinio miško nacionalinis parkas pasaulyje. Kartu su Gvianos Amazonijos nacionaliniu parku teritorija užima 59 174 km² plotą. Tuo tarpu dar didesnį bendrą plotą užima trys Brazilijos ir Venesuelos parkai – jie užima didesnį nei 73 000 km² plotą.

2011 m. „Mozilla Firefox" parėmė Tumukumakės nacionalinį parką ir „Firefox" 4 versiją pavadino parko vardu.

Nuorodos
--------

* Oficiali parko svetainė (port. k.)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Looking back on Mozilla Parks
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Taundžisတောင်ကြီးမြို |
| --- |
| *Taundžio panorama* |
|  |
| 

TaundžisTaundžis

20°47′0″ š. pl. 97°02′0″ r. ilg.﻿ / ﻿20.78333°š. pl. 97.03333°r. ilg.﻿ / 20.78333; 97.03333﻿ (Taundžis)Koordinatės: 20°47′0″ š. pl. 97°02′0″ r. ilg.﻿ / ﻿20.78333°š. pl. 97.03333°r. ilg.﻿ / 20.78333; 97.03333﻿ (Taundžis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6:30) |
|  |
| **Valstybė** | Mianmaro vėliava Mianmaras |
| **Teritorija** | Šanų valstija Šanų valstija |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 205 049  |
|  |
|  **Vikiteka** | Taundžis |

**Taundžis** (mjan. တောင်ကြီးမြို ) – miestas centriniame Mianmare, Šano kalnyne, 1400 m aukštyje. Šanų valstijos sostinė. ~200 tūkst. gyventojų; dauguma bamarai, kinai, indai, šanai.

Taundžis ilgą laiką buvo mažas kaimelis, tačiau 1894 m. britams čia įkūrus administracinį centrą, gyventojų gerokai padaugėjo. Taundžyje yra keletas budistų šventyklų, tačiau jos neturi didelės istorinė reikšmės, nes įkurtus neseniai. Taip pat mieste gyvena nemaža krikščionių bendruomenė, todėl pastatyta Šv. Juozapo katedra – Taundžio vyskupijos centras. Be to, dar yra 4 mečetės. Taundžyje yro koledžas ir universitetas.
Mongolų tumeno vadas (temnikas)
**Tumenas** (tiurk. *tümen*; mong. *Tümen*) – 10 tūkstančių kareivių dalinys tiurkų ir mongolų kariuomenėse (XII–XIV a.). Žodis mong. *tumen* taip pat reiškia 'labai daug'.

Tumeno vadas – *temnikas* ar *tumenbašis*.

Čingischano kariuomenė
----------------------

Čingischano kariuomenėje dešimtinės (*aravt*) sudarydavo šimtines (*zuut*), šimtinės – tūkstantines (*myangat*), o tūkstantinės – tumeną. Tumenas buvo laikomas tinkamiausio dydžio daliniu, pakankamai dideliu, kad kampanija būtų sėkminga, bet pakankamai mažu, kad būtų galima judėti ir apsirūpinti atsargomis. Mongolų karo strategija buvo pritaikyta prie tumenų kaip kariuomenės organizavimo vienetų naudojimo.

Šiuolaikinės kariuomenės
------------------------

Turkijos armijoje tumenas yra dalinys, turintis 6000-10000 kareivių.. Jam dalyvaujantys karininkai paprastai turi laipsnį *Tümgeneral*, kuris yra generolo majoro atitikmuo.

Nuorodos
--------

1. ↑  The American Heritage Dictionary of the English Language – *toman* Archyvuota kopija 2009-04-21 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Vietze, *Wörterbuch Mongolisch – Deutsch*, VEB 1988
3. ↑  Corvisier, André. *A Dictionary of Military History and the Art of War*. Blackwell Publishing, 1994. *page 529*
4. ↑  Sabah Newspaper Online – *Turkish Armed Forces* Archyvuota kopija 2008-02-08 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Geologinė nuotrauka** – visapusiškas teritorijos geologinės sandaros tyrimas geologiniams žemėlapiams sudaryti ir teritorijos perpektyvumui naudingųjų iškasenų atžvilgiu nustatyti. Susideda iš paviršiaus geologinės nuotraukos, giluminės geologinės nuotraukos geofiziniais metodais bei gręžiniais ir aerovaizdų (aerofotonuotraukų) nagrinėjimo.

Paviršiaus geologinės nuotraukos metu tiriamos reljefo formos ir atodangos bei tolygiai dėstomų seklių gręžinių arba prakasų ir kitų kasinių medžiaga; tokiu būdu surenkama geologinė informacija apie tiriamo ploto paviršių. Geofiziniais metodais nustatomi bendri gelmių sandaros ypatumai. Aerofotometodais gaunamos aerofotonuotraukos, iš jų sudaromi pirminiai tiriamojo ploto paviršiaus geologiniai ir geomorfologiniai žemėlapiai, nustatomas paviršiaus ir giluminių formų hipotetinis ryšys.

Išnagrinėjus geofizinius duomenis ir aerofotonuotraukas, numatomos giliųjų gręžinių vietos. Išanalizavus gręžinių geologinę medžiagą (kernus), nustatomas įvairių sluoksnių amžius, jų sudėtis, apibūdinamos suakmenėjusios organizmų liekanos. Be to užfiksuojamos visos naudingosios iškasenos, ištiriami požeminiai vandenys. Padarius šių darbų komplekso sintezę sudaromi žemėlapiai. Teritorijos detalumą rodo tų žemėlapių mastelis. Jis būna smulkus (1:1000000 ir 1:500000), vidutinis (1:200000 ir 1:100000) ir stambus (1:50000 ir 1:25000). Naudingų iškasenų telkiniai kartografuojami detaliai (1:10000 ir stambesniu masteliu).
**Čampavato tigrė** – Bengalinė tigrė, XIX a. pab. – XX a. pr. Nepale ir Kumaono regione Indijoje nužudžiusi bent 436 žmones. Ji yra įrašyta į Gineso rekordų knygą kaip daugiausia žmonių nužudęs tigras. 1907 m. Čampavato tigrę nušovė Jim Corbett.

Pasak medžiotojo ir rašytojo Peter Byrne knygos „Medžiotojas – džentelmenas" (angl. *Gentleman hunter*), Čampavato tigrė pradėjo puldinėti žmones Rupalo kaime vakarų Nepale. Iš pradžių ją mėgino nušauti medžiotojai, tačiau nesėkmingai. Vėliau buvo pasitelkta Nepalo kariuomenė. Kariškiams taip pat nepavyko jos sumedžioti, tačiau varovai nubaidė tigrę per pasienį į Indiją. Toliau Čampavato tigrė medžiojo žmones Kumaono regione. Ji keliaudavo didelius, Bengalijos tigrams neįprastus atstumus nuo kaimo prie kaimo, kartais per parą įveikdama virš trisdešimt kilometrų. Tokiu būdu išvengdavo medžiotojų, tykančių prie jos paskutinės aukos kaimo, ir lengviau susirasdavo aukų naujame kaime, kur dar nebūdavo kilęs aliarmas. Čampavato miestas, nuo kurio kilo tigrės vardas, buvo maždaug jos medžioklės teritorijos centre. Dauguma Čampavato tigrės aukų būdavo moterys ir vaikai, vieni išėję į džiungles rinkti kuro ar ganyti galvijų. Visi žinomi žmonių užpuolimai būdavo dieną.[1] Per laiką žmonės pradėjo tigrės taip bijoti, kad Čampavato apylinkių kaimuose stojo gyvenimas, žmonės bijodavo palikti namus, ypač, džiunglėse išgirdę tigro riaumojimą.[2]

1907 m. Čampavato tigrę medžioti ėmėsi britų gamtininkas Jim Corbett. Sekdamas Fungaro kaime neseniai nužudytos ir į džiungles nuvilktos šešiolikmetės mergaitės kraujo pėdsaku, jis rado palaikus, tačiau juos tyrinėdamas, pats buvo užpultas tigrės. Nubaidęs ją šūviais, kitą dieną Corbett suorganizavo medžioklę su varovais prie Čampos upės tarpeklio. Jam padėjo apie 300 vietinių Fungaro gyventojų. Jim Corbett nušovė tigrę, kai ji vėl mėgino pulti medžiotoją.

Nušautos Čampavato tigrės tyrimas parodė, kad jai buvo 10 – 12 metų, sveikatos būklė puiki, neskaitant kad dešinėje nasrų pusėje buvo nulūžę viršutinis bei apatinis iltiniai dantys. Jim Corbett padarė išvadą, kad šis sužeidimas yra seno šūvio pasekmė. Sužaloti dantys tikriausiai trukdė tigrei medžioti įprastą grobį, ir jai teko pradėti maitintis lengviau pagaunamais žmonėmis.[3]

Kelyje iš Čampavato į Lohaghatą, prie Čataro tilto, buvo pastatytas betoninis paminklas pažymėti tigrės nušovimo vietai.

1944 m. išleistoje Jim Corbett knygoje „Kumaono žmogėdros" tarp kitų žmogėdrų tigrų atvejų, aprašoma ir Čampavato tigrės medžioklė.

Nuorodos ir šaltiniai
---------------------

1. ↑  Peter Byrne. Gentleman Hunter. Safari Press, 2006 m. ISBN-13: 9781571572257
2. ↑
3. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Taupomoji sąskaita** – patogi investavimo priemonė skirta taupymui. Už kliento įneštą pinigų sumą bankas moka palūkanas. Svarbu atsižvelgti į palūkanų dydį – taupymas tokiu būdu apsimoka, jei gaunamos metinė palūkanų norma procentais yra didesnės nei tuo metu šalyje esanti infliacija. Paprastai bankuose išskiriamos taupomosios ir einamosios sąskaitos.

Taupomoji sąskaitos ir indėlio palyginimas
------------------------------------------

Taupomoji sąskaita skiriasi nuo įprastinio terminuoto indėlio, nes banko ar kredito unijos klientai gali patys nuspręsti, kiek pinigų ir kokį laiko tarpą taupyti, kada papildyti sąskaitą ar pasinaudoti savo santaupomis. Taupomąją sąskaitą, skirtingai nei indėlį, galima papildyti kada tik klientas pageidauja. Palūkanos tuomet kitą sutartą periodą (mėnesį, savaitę) skaičiuojamas nuo naujosios sumos. Uždarant taupomąją sąskaitą, klientui sumokamos visos iki uždarymo dienos sukauptos palūkanos kartu su įnešta į sąskaitą suma. Visgi, taupomosios sąskaitos palūkanų dydis niekada neprilygs terminuoto indėlio palūkanų dydžiui, nes bankai pastarosiomis lėšomis (terminuotais indėliais) gali disponuoti daug paprasčiau ir plačiau, nebijodami, kad apyvartinės lėšos bus atsiimtos indėlininko.

Taupomosios sąskaitos su kortele
--------------------------------

Kai kurie Lietuvos bankai siūlo ir naują paslaugą – taupomąją sąskaitą su mokėjimo kortele. Naudotis sukauptomis lėšomis banko klientai gali bet kuriuo metu – taupymo sąskaitos kortele mokėdami už pirkinius parduotuvėse, atlikdami operacijas internetu, naudodamiesi bankų bankomatais. Skirtingai nei už paprastose kortelėse esančius pinigus, už taupomosios sąskaitos kortelės pinigų kiekį mokamos palūkanos.
|  *Svetlana Masterkova*  |
| --- |
|  |
| Pilnas vardas | Svetlana Aleksandrova Masterkova |
| Gimė | 1968 m. sausio 17 d. (54 metai) |
| Atstovauja (-vo) | Rusijos vėliava Rusija |
| Aktyvumo metai | 1983-2003 |
|  |
| Rungtys | Vidutinio nuotolio bėgimas] |
| Asmeniniai rekordai | 800 m: 1:55.87  1000 m: 2:28.98 (PR)  1500 m: 3:56.77  Mylia: 4:12.56 (PR) |
|  |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas**2 | **Sidabras**0 | **Bronza**0 | **Suma**2 |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**1 | **Sidabras**0 | **Bronza**1 | **Suma**2 |
|  **Europos lengvosios atletikos čempionatas**  |
| **Auksas**1 | **Sidabras**0 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
|  |
| World Athletics profilis: |  |

**Svetlana Aleksandrovna Masterkova** (*Светлана Александровна Мастеркова*, g. 1968 m. sausio 17 d.) – Rusijos vidutinių nuotolių bėgikė, olimpietė.

Karjeros pradžioja Masterkovai geriausiai sekėsi varžytis 800 m distancijoje. 1991 m. šioje distancijoje ji tapo paskutiniąja Tarybų Sąjungos čempione. Tais pačiais metais vykusiame Pasaulio čempionate Masterkova liko aštunta. 1993 m. Masterkova iškovojo sidabro medalį Pasaulio uždarų patalpų čempionate. 1994 m. ir 1995 m. Masterkova karjeroje padarė pertrauką bei pagimdė dukrą.

1996 m. Masterkova grįžo į didijį sportą ir laimėjo Rusijos čempionatą 800 m ir 1500 m distancijose. Olimpinėse žaidynėse Atlantoje sportininkė abiejose šiose distancijose iškovojo aukso medalius, o po Olimpiados pasiekė pasaulio rekordus vienos mylios (4 min 12,56 s) ir 1000 m (2 min 28,98 s) distancijose. Abu šie rekordai nepagerinti iki šiol. Tais metais Masterkova pripažinta geriausia Europos bei Pasaulio lengvaatlete.

1997 m. pakartoti šiuos pasiekimus sutrukdė trauma, tačiau 1998 m. Masterkova vėl buvo pajėgi kautis dėl aukščiausių apdovanojimų ir laimėjo 1500 m bėgimą Europos čempionate. 1999 m. Pasaulio čempionate Masterkova laimėjo auksą 1500 m distancijoje ir bronzą 800 m distancijoje. 2000 m. Olimpinėse žaidynėse iš kovos 1500 m distancijoje Masterkova pasitraukė dėl traumos.

Karjerą sportininkė baigė 2003 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. sausio 16 d..


| Apdovanojimai |
| --- |
| Prieš tai:**Airija Sonia O'Sullivan** | **Europos metų lengvaatletė**1996 | Po to:**Vokietija Astrid Kumbernuss** |
| Prieš tai:**Airija Sonia O'Sullivan** | **Pasaulio metų lengvaatletė**1996 | Po to:**Jungtinės Amerikos Valstijos Marion Jones** |
| Prieš tai:**Jungtinės Amerikos Valstijos Gwen Torrence** | **IAAF metų lengvaatletė**1996 | Po to:**Jungtinės Amerikos Valstijos Marion Jones** |
Sviatoslavas mirties patale su žmona ir sūnumis

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

**Sviatoslavas Olgovičius** (rus. *Святослав Ольгович*, mirė 1164 m. vasario 14 d.) – Naugardo (1136-1138 m.), Siverų Naugardo (1139 m.), Kijevo Bilhorodo (1141-1154 m.) ir Černigovo (1154-1164 m.) kunigaikštis. Jis buvo Černigovo kunigaikščio Olego Sviatoslavičiaus sūnus su neįvardyta chano Asaduko dukterimi.

Po vyresniojo brolio Vsevolodo II mirties, Sviatoslavą ir jo brolį Igorį iš Kijevo išvijo Iziaslavas Mstislavičius. Sviatoslavas pabėgo, bet Igoris buvo sugautas ir galiausiai 1147 m. nužudytas. Sviatoslavas pabėgo į Černigovą, bet jam buvo įsakyta atiduoti savo miestą Siverų Naugardą pusbroliams Iziaslavui ir Vladimirui Davidovičiems. Padedamas savo sąjungininko Jurijaus Dolgorukio ir savo uošvio Aepos Chano, Sviatoslavas pradėjo karą prieš pusbrolius, bet buvo priverstas bėgti į Karačevą. Ten 1147 m. sausio 16 d. Sviatoslavas nugalėjo brolius Davidovičius.

Šaltiniai
---------


* Dimnik, Martin. *The Dynasty of Chernigov, 1146-1246*, 2000
Koordinatės: 55°13′54″ š. pl. 022°09′01″ r. ilg.﻿ / ﻿55.23167°š. pl. 22.15028°r. ilg.﻿ / 55.23167; 22.15028﻿ (Tauragės aerodromas)

**Tauragės aerodromas** – aerodromas Girininkuose (Tauragės raj. Žygaičių seniūnija), apie 9 km į vakarus nuo Tauragės miesto centro. Kilimo takas asfaltbetonio, dydis 400×20 m.

Istorija
--------

Pirmasis Tauragės aerodromas buvo pačioje Tauragėje. Nustojus jį naudoti teritorija užstatyta, dabar toje vietoje Tauragės miesto rajonas, kuris ir vadinasi *Aerodromas*.

Dabartinis aerodromas įkurtas 1983 m. – Lietuvos TSR Ministrų Tarybos 1983 m. birželio 9 d. potvarkiu Nr. 224P nuspręsta Tauragės rajone įrengti lėktuvų pakilimo taką ir nusileidimo aikštelę.

2010 m. sausio 8 d. Tauragės aerodromui suteiktas civilinio aerodromo tinkamumo naudoti pažymėjimas. Aerodromo kategorija: 1A.

Šiuo metu Tauragės aerodromas naudojamas ultralengviesiems orlaiviams kilti ir leistis. Aerodrome įsikūręs rajono aviatorius vienijantis Tauragės aeroklubas.

Nuorodos
--------

* tauragesaeroklubas.lt
* Skrydžių žemėlapiuose pirmąkart pažymėta Tauragė[neveikianti nuoroda]
Koordinatės: 55°03′52″š. pl. 23°24′05″r. ilg.﻿ / ﻿55.064318°š. pl. 23.401328°r. ilg.﻿ / 55.064318; 23.401328

| Sviatošino dvaras |
| --- |
| Renovuojami rūmai Renovuojami rūmai |
| Vieta | JoginiškiaiŠakių rajonas |
| Įkurtas | 1589 m. |
| Bajorų giminės | Svetochna Sapiegienė,Renė,Aleksandras Mielžinskis |
| Parkas | Fragmentai |
| Pastatų būklė | Išlikę rūmai |

**Sviatošino dvaras** arba **Kriūkų-Sviatošinos dvaras** – buvęs dvaras Šakių rajone, Kriūkų seniūnijoje, Joginiškių kaime, vakariniame Jotulės upelio krante. Išlikęs rūmų pastatas renovuojamas, jungiasi su Kriūkų mokykla. Jame įkurtas mokyklos ir Kriūkų krašto istorijos muziejus.

Rūmų pastatas (tolimajame plane – mokykla)

Istorija
--------

Rašytiniuose šaltiniuose Sviatošino dvaras pirmą kartą paminėtas 1589 m. Dvaro sodyba susiformavo XIX a. Sodybos pagrindinis pastatas pastatytas XIX a. II pusėje, rekonstruotas 1938, 1948 m. dar kartą rekonstruotas 1961-1965 m. kapitaliai remontuotas nuo 2013 m.

Istoriko Jono Matuso nuomone, šis vardas dvarui atiteko nuo Svetochnos Sapiegienės, kuri XVI a. valdė Gelgaudiškio dvarą. Vėliau Sviatošino dvaras ilgiems dešimtmečiam atiteko garsiai baronų Renė giminei. XIX a. pabaigoje dvarą paveldėjo bajoras Aleksandras Mielžinskis. 1909 m. grafienė Aleksandra Mielžinskienė pardavė Sviatošino dvarą Valstiečių banko Kauno skyriui, o šis perpardavė dvarą rusų tautybės naujakuriams.

Sviatošino dvare gimė tarpukario Lietuvos susisiekimo ministras, tiltų statytojas Kazys Germanas (1897–1980).

Po Pirmojo pasaulinio karo Sviatošino dvaro rūmuose įkurta pradžios mokykla. Nuo 1944 m. rudens rūmuose veikė gimnazija, nuo 1948 m. – vidurinė mokykla. 1961-1965 m. pristatytas dviaukštis mokyklos priestatas, kuris vėliau buvo dar praplėstas. XX a. pabaigoje visa dvaro sodybos teritorija buvo užstatyta naujais statiniais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ingrida Semaškaitė. „Lietuvos dvarai". Enciklopedinis žinynas. – Vilnius, „Algimantas", 2010. // psl. 383
2. 1 2 3 4  „Kriūkų-Sviatošinos dvaro sodybos fragmentų ponų namas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
3. ↑  Lankytinos vietos, Sviatošino dvaras *visitsakiai.lt*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Sviatošino dvaras** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Sąrašas:Lietuvos dvarai
* Po Lietuvos dvarus besižvalgant. Kriūkų-Sviatošinos palivarkas *lietuvosdvarai.wordpress.com*
| **Mikerinas** |
| --- |
|  |
| Ketvirtoji Egipto dinastija |
| Gimė | 2521 m. pr. m. e. |
| Mirė | 2493 m. pr. m. e. |
| Egipto faraonas |
| Valdė | 2620–2480 m. |
| Ankstesnis | Bika |
| Vėlesnis | Šapseskafas |
|  |
|  **Vikiteka** | Mikerinas |

Mikerino piramidė
**Mikerinas** (**Menkaura**) – šeštasis ketvirtosios Egipto dinastijos faraonas. Pastatė mažiausią iš trijų didžiųjų Gizos piramidžių. Pagrindinė žmona buvo Khamerernebtė II.

Mikerinas (pagal graikus, Menkaura − egiptietiškas vardas) buvo Chefreno sūnus. Apie jį žinoma labai mažai. Valdė 2620–2480 ar 2532–2504 ar 2490–2472 m. pr. m. e. Valdymo datos diskutuotinos, skirtingi autoriai pateikia skirtingą datavimą. Valdymo laikotarpis svyruoja nuo 28, 20 iki 18 metų. Pagal Turino kanoną, valdė 18 arba 28 metus.

Pagal Herodotą, Mikerinas buvo Khufu (Cheopso) sūnus. Valdant Cheopsui egiptiečiai kentėjo, Mikerino sesuo nusižudė. Buto orakulas išpranašavo, kad Mikerinas valdys 6 metus. Tačiau protingai valdydamas sugebėjo valdyti 12 metų (Herodotas, Istorijos, 2.129-133). Pasak Herodoto, Mikerinas buvo pavydus, bet teisingas valdovas. Pagal kitus šaltinius, Mikerinas buvo ne Khufu sūnus, o Khafros, kuris buvo Khufu sūnus. Dažniausiai laikomasi pastarosios versijos.

Mikerino piramidės kompleksą XIX a. pabaigoje pirmasis sistemingai tyrė Džordžas Reisneris, nors joje jau anksčiau pabuvojo XIX a. egiptologai ir ieškotojai. Vienas jų, Hovardas Vysė, rado sarkofagą faraono laidojimo patalpoje, kuris nuskendo 1838 m. kartu su jį gabenusiu laivu, kai buvo plukdomas į Angliją. Slėnio šventykloje rastos labai gerai išsilaikiusios Mikerino ir jo žmonos bei triados su Mikerinu ir dievais skulptūrinės grupės. Nei piramidė, nei šventyklos nebuvo baigtos Mikerinui esant gyvam ir jų statybas pratęsė faraonas Šapseskafas.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mikerinas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Ian Shaw, Paul Nicholson. *The British Museum Dictionary of Ancient Egypt*. The American University in Cairo Press. 2002, p. 181
* Encyclopaedia Britannica, 2015 06 19

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REgipto faraonai |
| --- |
|  |
| 
**Senoji karalystė**
**Ketvirtoji dinastija**
Sneferu → 
Cheopsas →
Džedefrė →
Chefrenas → 
Bika → 
Mikerinas →
Šapseskafas |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Nandų dinastija** (skr.: नंद वंश) – Magadhos karalystės šiaurės rytų Indijoje dinastija, valdžiusi V–IV a. pr. m. e. Jos devyni valdovai yra vadinami devyniais nandais. Valstybės sostinė buvo Pataliputra (netoli šiandieninės Patnos). Ją pakeitė Maurijų dinastija.

Istorija
--------

|  |
| --- |
| **Magadhos istorija** |
| Brihadrathų dinastija |
| Pradjotų dinastija |
| Šišunagų dinastija |
| Nandų dinastija |
| Maurjų dinastija |
| Šungų dinastija |
| Kanvų dinastija |
| *Satavahanų dinastija* |
| *Vakatakų dinastija* |
| Guptų dinastija |
| **Šiaurės Indijos istorija** |

Dinastijos įkūrėjas Mahapadma buvo nesantuokinis paskutiniojo Šišunagų dinastijos karaliaus sūnus. Pasinaudodamas valdžios nusilpimu, jis uzurpavo sostą. Nandos buvo viena pirmųjų ne kšatrijų kilmės Indijos dinastijų.

Didžiumą dinastijos laiko valdė Mahapadma, kuris sustiprino Magadhos kariuomenę ir pradėjo užkariavimus. Jis nugalėjo daugumą tuometinių Indijos valstybių (Mahadžanapada). Jo užkariautos buvo Košala, Pančala, Kaši, Haihaja, Kalinga, Ašmaka, Kuru, Šurasena ir kitos. Nandų laikais Magadha suvienijo visą Indijos subkontinento šiaurinę dalį ir padėjo pagrindus vėlesniai Maurjų imperijai.

Tuo metu Magadha buvo tokia stipri, kad Aleksandras Makedonietis, išgirdęs apie jos galią, nesiryžo tęsti užkariavimų toliau į rytus.

Valstybės viduje nandai vykdė pažangią politiką, reformuodami mokesčių, administracijos sistemą, inicijuodami kanalų, irigacijos projektus.

Dinastijos valdovai
-------------------

* Mahapadma (c. 424 m. pr. m. e.-???)
* Pandhuka
* Panghupati
* Bhutapala
* Raštrapala
* Govišanaka
* Dašasidkhaka
* Kaivarta
* Dhana Nanda (Argames) (??? – c. 321 m. pr. m. e.)
1937 m. atomo fizikoje naudotas itin aukštų įtampų daugintuvas
**Įtampos daugintuvas** – diodų ir kondensatorių tinklas, verčiantis kintamąją srovę padidintos (neretai keturgubos) įtampos išlyginta išėjimo srove. Įtampos daugintuvai taikomi labai plačiai, pradedant keliolikas ar keliasdešimta voltų teikiančiais mikroskopiniais mikroschemų komponentais ir baigiant daugelio metrų aukščio bokštais dirbtiniams žaibams gauti.

Greinacherio grandinė
---------------------

Paprasčiausias įtampos daugintuvas yra Greinacherio grandinė, pasiūlyta šveicarų fiziko Henricho Greinacherio:

Grandinė dirba dviem taktais. Neigiamame kintamosios srovės pusperiodyje kondensatorius C1 įkraunamas iki maitinimo šaltini įtampos per diodą D1. Po jo sekančiame teigiamame kintamosios srovės pusperiodyje per diodą D2 kondensatoriui C2 tenka įtampa, lygi maitinimo šaltinio ir prieš tai įkrauto kondensatoriaus C1 įtampų **sumai**. Taigi C2 įkraunamas iki įtampos, dvigubai didesnės už maitinimo šaltinio įtampą.

Viljardo kaskada
----------------

Populiariausias įtampos daugintuvo tipas yra įtampą keturgubinanti Vilardo kaskada, kurios veikimo ciklas susideda iš keturių žingsnių:

1. Neigiamo pusperiodžio metu kondensatorius C1 per diodą D1 įsikrauna iki -Us įtampos (tarkim, 100 V).
2. Sekančio teigiamo pusperiodžio metu diodas D1 yra uždarytas, tačiau atidarytas diodas D2, per kurį kondensatoriui C2 tenka įtampa, lygi prieš tai įkrauto kondensatoriaus C1 ir maitinimo įtampos Us sumai. Taigi kondensatorius C2 įsikrauna iki du kartus didesnės (2 Us) įtampos, nei tiekiamos maitinimo šaltinio (tarkim, 200 V).
3. Toliau sekančio neigiamo pusperiodžio metu kondensatorius C3 per diodą D3 įkraunamas iki 2 Us (tarkim, 200 V).
4. Sekančio teigiamo pusperiodžio metu kondensatorius C4 irgi įkraunamas iki 2 Us (tarkim, 200 V). Daugintuvo išėjimo įtampa lygi kondensatorių C2 ir C4 sumai, taigi ji pakyla iki 4 Us (mūsų pavyzdyje 400 V).

Vilardo kaskada susideda iš dviejų grandžių, C1-D1-D2-C2 ir C3-D3-D4-C4. Daugintuvas gali turėti ir daugiau grandžių, kurių kiekviena išėjimo įtampą padvigubina.

Šis veikimo principo aiškinimas perteikia esmę, tačiau yra supaprastintas. Iš tiesų išėjimo įtampa laikui bėgant kyla palaipsniui ir pasiekia keturgubą reikšmę po daugiau nei keturių pusperiodžių.

Įtampos daugintuvų privalumai
-----------------------------

* Transformatorius paprastai daug brangesnis už šioje schemoje jį pakeičiančius kondensatorius ir diodus.
* Nors visa schema gali generuoti ir itin aukštas įtampas, gretimų kaskadų įtampa skiriasi tik dvigubai, todėl detales palyginus lengva izoliuoti.
* Panašiai kaip ir nuo transformatoriaus atšakų, nuo tarpinių grandžių galima nuimti ir mažesnes už galutinę įtampas, jei tokios reikalingos.

Nuorodos
--------

* Kita transformatoriaus neturinti schema aukštoms įtampoms gauti yra Markso generatorius.
* Jei įtampos dauginti nereikia, naudojamas klasikinis elektros srovės lygintuvas.
* Įvairios įtampos daugintuvų schemos (anglų k)
* Atomo fizikoje naudojamų daugintuvų aprašymai (anglų k) Archyvuota kopija 2013-01-20 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Mike** yra pagrindinis Grand Theft Auto Advance žaidimo veikėjas.

Vaidmuo
-------

Mike
Mike žaidime yra smulkus nusikaltėlis, kurį nuo skurdumo išgelbėjo jo draugas Vinnie. Po kiek laiko Mike su savo draugu Vinnie planuoja išskristi iš Liberty City į Kolumbiją ir ten pradėti naują gyvenimą, bet išskristi jiems trukdo skolos su donu Leone Salvatore. Norėdamas grąžinti skolas Mike dirba donui Salvatore. Po įvykdytų darbų pas Salvatore Maikui paskambina Vinnie ir pasako, kad laikas išvykti į Kolumbiją, bet tada automobilis, kuriame sėdėjo Vinnie sprogsta ir jis miršta. Mike lieka Liberty City ieškoti žudiko ir nori jam atkeršyti už draugo žmogžudystę. Ieškodamas žmogžudžio jis pradeda dirbti jardžių mafijai, kolumbiečių karteliui ir Jakudzos mafijai. Mike, vykdydamas paieškas, susipažina su daug naujų asmenų, kurie duoda jam užduočių. Mike Grand Theft Auto Advance žaidime sutinka veikėjų iš kitų Grand Theft Auto serijos žaidimų: Catalina (Grand Theft Auto III ir Grand Theft Auto: San Andreas), 8 ball (Grand Theft Auto III ir Grand Theft Auto: Liberty City Stories), King Courtney (Grand Theft Auto III), Asuka Kasen (Grand Theft Auto III), Leone Salvatore (Grand Theft Auto III ir Grand Theft Auto: Liberty City Stories). Žaidimo eigoje Mike sužino, kad Vinnie gyvas, bet dar to nežinodamas nužudo numanomą žudiką Steve ir išskrenda iš Liberty City į Kolumbiją su kolumbiečių kartelio sraigtasparniu.

  


v • a • r **Grand Theft Auto** 

|  |  |
| --- | --- |
| Žaidimai | GTA 1 • London 1969 • London 1961 • GTA 2 • GTA III • Vice City • Advance • San Andreas • Liberty City Stories • Vice City Stories • GTA IV • The Lost and Damned • The Ballad of Gay Tony • Chinatown Wars • GTA V • Online |
| Pagrindiniai veikėjai | Claude • Tommy Vercetti • Mike • Carl Johnson • Toni Cipriani • Victor Vance • Niko Bellic |
| Vietovės | Liberty City • Vice City • San Andreas |
| Muzika | GTA 1 • GTA 2 • GTA III • Vice City • Liberty City Stories • Vice City Stories • GTA IV |
| Taunsvilisangl. *Townsville* |
| --- |
|  |
|  |
| 

TaunsvilisTaunsvilis

19°15′23″ p. pl. 146°49′6″ r. ilg.﻿ / ﻿19.25639°š. pl. 146.81833°r. ilg.﻿ / 19.25639; 146.81833﻿ (Taunsvilis)Koordinatės: 19°15′23″ p. pl. 146°49′6″ r. ilg.﻿ / ﻿19.25639°š. pl. 146.81833°r. ilg.﻿ / 19.25639; 146.81833﻿ (Taunsvilis) |
|  |
| **Valstybė** | Australijos vėliava Australija |
| **Valstija** | Kvynslandas Kvinslandas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1865 m. |
|  |
| **Gyventojų** () | 181 743  |
| **Plotas** | 140,2 km² |
| **Tankumas** () | 1 296 žm./km² |

**Taunsvilis** (angl. *Townsville*) – miestas Kvynslende (Australija). 139,0 tūkst. gyventojų (2007). Nuo teritorijos sostinės Brisbeino nutolęs 1300 km. Netoli yra Australijos įžymybė Didysis barjerinis rifas. Mieste klesti turizmas. Miestas taip pat žinomas dėl savo paplūdimų, augalijos ir gyvūnijos. Pagal valdymą suskirstytas į du regionus: Taunsvilį ir Turingovą.

Istorija
--------

Miesto istorija prasidėjo, kai čia buvo pastatytas laivybos uostas, paskirtas gabenti gyvulius. Taunsvilio įkūrimu laikomi 1818 metai. 

Antro Pasaulinio karo metu buvo operacijų Ramiajame vandenyne planavimo vieta.

Miestui gan dažnas reiškinys – audros. Paskutinė iš jų 1971 m. Kūčių vakarą nusiaubė miestą.

Klimatas
--------

Klimatui būdingi du sezonai drėgnasis ir sausasis. Temperatūra svyruoja nuo 10 iki 35 °C, priklausomai nuo sezono ir mėnesio.

Sportas
-------

* Northern Fury FC futbolo klubas
* Townsville Sports Reserve stadionas.

Nuorodos
--------

* University of Queensland: Queensland Places: Townsville
* Townsville City Council