*Apie grupės Linkin Park albumą Meteora žr. Meteora (albumas)*

| Meteoros |
| --- |
| Pasaulio paveldo sąrašas |
| 

---

 |
| **Vieta** | Graikijos vėliava Graikija |
| **Tipas** | Mišrus |
| **Kriterijus** | i, ii, iv, v, vii |
| Pasaulio paveldo emblema **Nuoroda** | (angl.) (pranc.): 455 |
| **Regionas**\*\* | Europa ir Šiaurės Amerika |
| **Įrašymo istorija** |
| **Įrašas** | 1988  (12-oji sesija) |
| 

Meteoros šalies/regiono žemėlapyje

 |
|  **Vikiteka:** | Meteoros |
| \* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše.\*\* Regionas pagal UNESCO skirstymą. |

**Meteoros** (gr. Μετέωρα – „kybančios uolos", „kybančios ore") yra vienas didžiausių ir žymiausių Graikijos vienuolynų kompleksų. Vienuolynai yra pastatyti ant impozantiškų natūralių smiltainio uolų stulpų, šiaurės vakariniame Tesalijos lygumos krašte, prie Peneios upės ir Pindo kalnų. Manoma, jog iš viso buvo pastatyta daugiau nei dvidešimt vienuolynų, tačiau XIX amžiuje dauguma jų sugriuvo. Šiuo metu Meteoras sudaro šeši vienuolynai. Meteora yra įtraukta į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą ir yra populiari turistinė vieta.

Meteorų istorija
----------------

Meteoros vienuolynai įkurti 300 metrų aukštyje. Dviejų pagrindinių vienuolynų – Gegano Meteoro ir Megalo Meteoro – įkūrėju laikomas šventasis Afanasijus. Šis vienuolis 1360 m. nuo Atono kalno atsikraustė į Kalambaką. Kaip pasakoja legenda, jo buveinė buvo taip aukštai, kad jį galėjo ten užnešti tik angelas ar erelis. Megalo Meteoro (gr. Μεγάλο Μετέωρο) vienuolynas – didžiausias iš visų vienuolynų pastatytas 625 m aukštyje. Vienuolio mokinys Josifas, serbų karaliaus sūnus, po trisdešimties metų pratęsė mokytojo idėją ir čia pastatė vienuolyną.

XV–XVI a. kai Fesaliją užgrobė turkai, šiose vietovėse įsikūrė daugiau kaip 30 naujų vienuolynų. Tai buvo vienuolynų klestėjimo laikotarpis. Jie buvo statomi iš akmenų, stogai dengiami raudonomis čerpėmis, balkonai buvo mediniai. Vienuolynuose daug mažų siaurų celių, bendri valgomieji. Dauguma vienuolynų buvo skirti tik vyrams, tačiau tarp jų yra ir keli moterų vienuolynai. Beje, uolose laipteliai iki vienuolynų buvo iškalti tik XX amžiaus pradžioje. Kaip pirmieji vienuoliai patekdavo į stačių uolų viršūnes ir kaip jiems pavykdavo į tokį aukštį užkelti statybines medžiagas – vis dar paslaptis.

Turizmas Meteoroje
------------------

Meteora
Šiuo metu Meteorą sudaro šeši vienuolynai. Vienuolynai visada garsėjo savo uždarumu (ne veltui ir kūrėsi tokiose atokiose vietose). Šiandien keli iš jų atviri lankytojams, bet patekimas į juos taip pat pagal taisykles, moterys su kelnėmis neįleidžiamos, o vyrai negali įeiti su šortais. Jei turisto apranga neatitinka nustatytų taisyklių, galima pasinaudoti specialiai tam tikslui skirtais viešais drabužiais (ilgais sijonais ir t. t.), kurie nieko nekainuoja ir sukrauti prie įėjimo į vienuolynus.

Po pirmojo Pasaulinio karo, kai vienuolynais labiau ėmė domėtis turistai, buvo nutiestas naujas kelias. Dabar iki vienuolynų galima pakilti serpantininiais uolose iškirstais laipteliais. Daugelyje vietų virš bedugnių permesti siauri tilteliai. Visus apsilankiusius turistus vienuolynai stebina unikalių freskų, ikonų bei drožinių kolekcijomis ir svaiginančiais bei užburiančiais kalnų vaizdais.

Šalia Meteoros nėra jokių oro uostų, todėl čia atvykti galima tik automobiliu, traukiniu ar autobusu. Lankytojams dažniausiai patariama apsigyventi Kastraki arba Kalambaka vietovėse. Kastraki – mažas kaimas tarp Meteoros uolų. Neturintiems transporto priemonės, tai geriausia vieta pasilikti. Iš Kastraki kaimo atsiveria geriausias Meteoros vienuolynų vaizdas. Nuo ten į visus vienuolynus galima patekti pėsčiųjų taku. Tuo tarpu Kalambaka nuo Kastraki skiria 2 kilometrai į rytus. Tai mažas miestelis su daugybe vietinių restoranų ir parduotuvių, gyvybingų aikščių ir nedideliu naktiniu gyvenimu. Turistams, kurie nori ramesnės aplinkos, kelionių organizatoriai taip pat siūlo aibę viešbučių rajonuose už miesto, nuo kur atsiveria ne ką prastesni vaizdai į Meteoros vienuolynų kompleksą.

Lankytini objektai
------------------

Meteora yra vienas didžiausių ir svarbiausių Graikijos ortodoksų vienuolynų kompleksų. Bene įspūdingiausias vienuolynų architektūrinis akcentas – kupolinės lubos, mediniai balkonai ir viršutiniai aukštai, kurie regis kybo ore ir į kuriuos patenkama keliančio lyno pagalba. Vienuolynai nepriekaištingai restauruoti.

Kelionę į Meteorą geriausia pradėti sustojimu Megalo Meteoron vienuolyne. Tai didžiausias, seniausias, ir žinomiausias vienuolynas. Norint patekti į šį vienuolyną, kaip ir į daugelį kitų, reikia įveikti statų šlaitą. Tai ganėtinai nesunku lyginant su prabėgusiais šimtmečiais, kada vienintelis būdas patekti į vienuolyną buvo specialus krepšys, į kurį įsodintą žmogų tam skirto įrenginio pagalba pakeldavo aukštyn.

Apsilankius Megalo Meteoron, galima pamatyti daug daugiau nei kitose vienuolynuose. Pirmiausia, tai įspūdį kelia bažnyčia, kuri nuo grindų iki lubų išdabinta bizantinėmis freskomis. Turistai vienuolyne gali pamatyti ir seną virtuvę, kurioje įrengta valgykla, papuošta piktogramomis ant sienų ir sidabriniais indais ant stalų. Vienuolyne taip pat yra keletas mažų muziejų. Juose eksponuojami seni vienuolių raštai, religiniai straipsniai, karių uniformos bei ginklai, atspindintys graikų kovas, ir netgi vienuolių kaulai. Dažnam turistui vienuolyno atmosferą padeda pajusti senasis vyno rūsys, požeminis kalėjimas, ilgas koridorius ir kėlimo gervė su tinklu, kuri buvo naudojama tempti daiktus į vienuolyną.

Kitas vienuolynas Agiou Stefanou (gr. Η Ι. Μονή του Αγίου Στεφάνου – Švento Stepono) – tai moterų vienuolynas. Jame gyvena 32 vienuolės. Į šį vienuolyną patekti paprasčiau – tam per prarają nutiestas tiltukas. Agiou Stefanou pasidižiavimas – sena bažnyčia, kurios sienos išdabintos jau išblukusiomis freskomis. Agiou Stefanou vienuolyne taip pat įkurtas mažas muziejus, kuriame eksponuojamos 16-17-ojo šimtmečio manuskriptai ir įvairūs religingi straipsniai (drabužiai, sidabras, ir t. t.), tačiau, fotografuoti šiame vienuolyne draudžiama. Nepaisant to, gražiausia, ką galima pamatyti būnant Agiou Stefanou vienuolyne, tai Kalambaka miestelio panorama.

Vienuolynas Agios Nikolaos Anapafsas (gr. Η Ι. Μονή Αγίου Νικολάου Αναπαυσά – Švento Nikolo) vienas iš mažesnių Meteoros vienuolynų, tąčiau čia taip pat gausu nuostabių freskų, vertingų religinių relikvijų.

Vienuolynas Agia Triada (gr. Η Ι. Μονή της Αγίας Τριάδος – Šventosios Trejybės) turi nesaugiausią ir nepatogiausią vietą. Daugeliui ši kalva jau pažįstama ir matyta viename iš Džeimso Bondo kino filmų.

Meteora nepaprasta vieta mėgstantiems aktyvų poilsį. Kasmet čia atvažiuoja tūkstančiai alpinistų išbandyti jėgas kopiant neįprastomis uolomis, kurių viršūnėse stūkso vienuolynai. Vandens sporto mėgėjai turi galimybę paplaukioti kaimynystėje esančiose Pinėjo ir Achelo upėse.

Nuorodos
--------

* Informacija apie Meteoras **(**angl.**)**
* Greek Landscapes Archyvuota kopija 2008-05-13 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
* Virtourist **(**angl.**)**
* Real Travel[neveikianti nuoroda]
* Kalampaka (gr)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Graikijoje |
| --- |
|  |
| Makedonija ir Tesalija | 
Ato kalnas (1988) · Meteoros (1988) · Salonikų paleokrikščioniški ir bizantiški paminklai (1988) · Aigajaus archeologinė vieta (1996) · Filipio archeologinė vieta (2016) | Graikijos vėliavaGraikijos vėliava |
|  |
| Atika, vakarų ir centrinė Graikija | 
Atėnų akropolis (1987) · Delfų archeologinė vieta (1987) · Olimpijos archeologinė vieta (1989) · Dafnio, Hosio Luko ir Nea Moni vienuolynai (1990) |
|  |
| Peloponesas | 
Apolono šventykla Basuose (1986) · Epidauras (1988) · Mistros archeologinė vieta (1989) · Mikėnų ir Tirinto archeologinės vietos (1999) |
|  |
| Salos | 
Rodo viduramžių miestas (1988) · Delas (1990) · Pitagoreonas ir Samo heraionas (1990) · Apokalipsės urvas ir Šv. Jono Teologo vienuolynas Patmo saloje (1999) · Korfu senamiestis (2007) |
|  |
|  Nematerialusis | 
Viduržemio jūros virtuvė (2010, kartu su 6 kitomis šalimis) · Mastikos gamybos technologijos Chioso saloje (2014) · Marmuro apdirbimas Tinyje (2015) · Momoerija (2016) |

 |