|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Čin (reikšmės).*

**Čin** (kin. 秦國, pinyin: *Qínguó*, senasis tarimas *Dzin-kwək*) – istorinė valstybė, egzistavusi IX a. pr. m. e. – 221 m. pr. m. e. Istorinės Kinijos vakarinėje dalyje. Centrinės jos teritorijos užėmė Vei upės baseiną, t. y. užėmė dabartinės Šensi provincijos pietinę dalį.

Iš dalies valstybė sutapo su Jong provincija, viena iš devynių tradicinių kinų pasaulio provincijų. Centrinis ir derlingiausias jos regionas, t. y. Vei slėnis, buvo vadinamas Guandžong.

Istorija
--------

Čin buvo viena iš septynių didžiausių valstybių, kovojusių tarpusavyje Kariaujančių valstybių periodu. Ji iškilo, nes sukūrė gerokai mobilesnę pėstininkų armiją, ėmė naudoti geležį įvairiems padargams (taip paspartindama žemės ūkio gamybą). Taip pat karalystė buvo sukaupusi nemenką karinę patirtį. Valstybė sustiprėjo valdyme įdiegus legistinę sistemą: valdovas turi visą valdžią, ypač stiprinama kariuomenė, pagrindine karine ir politine jėga tampa valstiečiai.

IV a. pr. m. e. Čin pradeda vieną po kitos nukariauti kitas valstybes. 253 m. pr. m. e. nukariauja Džou (valstybę, kurios valdovas anksčiau buvo laikomas visos Kinijos valdovu). Čin valdovas Džaosiangas (kin. 秦昭襄王, pinyin: *qín zhāo xiāng wáng*, liet. *Čin Džao siang vang*) valdė Čin, kai ji nuvertė Džou dinastiją. Tačiau tuo metu kitos šešios kariaujančios valstybės dar buvo nepriklausomos. Todėl istoriografai laikotarpį nuo Džaosiango laiko Džou dinastijos tąsa.

221 m. pr. m. e. Čin valdovas Ing Džengas (pinyin: *Ying Zheng*) baigia nukariavimus ir pasiskelbia „pirmuoju aukščiausiu imperatoriumi" – Ši Huangdi (pasisavindamas titulą iš legendinių Kinijos valdovų). Kadangi Ši Huangdi pirmasis pasiskelbė imperatoriumi po suvienijimo 221 m. pr. m. e. būtent šie metai laikomi „Činų dinastijos" pradžia.

Palikimas
---------

Viena iš Kinijos pavadinimo kilmės teorijų teigia, jog Vakaruose naudojamas žodis Kinija yra kilęs nuo Čin valstybės ir jos sukurtos Čin dinastijos.

Čin pavadinimas buvo nekartą panaudotas vėliau istorijoje šiame regione susikūrus nepriklausomoms karalystėms. Pvz. 351–394 m. di etninė gruoė atgaivino Čin pavadinimą, įkurdami Ankstyvąją Čin, vėliau jų pavyzdžiu pasekė čiangai, sukūrę Vėlyvąją Čin, bei šianbai, sukūrę Vakarų Čin.

Valdovai
--------

Visi valdovai turėjo tą pačią pavardę – Ing (kin. 嬴, pinyin: *Ying*). Ankstyvieji jų titulavosi dzi ar bo, tačiau nuo IX a jie jau turėjo titulą gong. Pradedant karaliumi Huiveniu (337–311 m. pr. m. e.) valdovai jau titulavosi karaliais (kin. 王, pinyin: *wang*).

Paskutinieji Čin valdovai nuo Džaosiango buvo:

| Pomirtinis vardas1 | Vardas | Valdymo metai | Lietuviškai |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhāoxiāng (昭襄 | Yíng Zé (嬴則) arba Yíng Jì(嬴稷) | 306 – 250 m. pr. m. e. | Džaosiangas; Ing Dze; Ing Dzi |
| Xiàowén (孝文) | Yíng Zhù (嬴柱) | 250 m. pr. m. e. | Siaovenas; Ing Džu |
| Zhuāngxiāng (莊襄) | Yíng Zichǔ(嬴子楚) | 249–247 m. pr. m. e. | Džuangsiangas; Ing Dziču |
| Shǐ Huángdì (始皇帝) | Yíng Zhèng (嬴政) | 246–210 m. pr. m. e. | Ši Huangdi; Ing Dženg |
| 1 Vardai pateikiami pinyin transkripcija. Paprastai valdovai įvardijami prie jų pomirtinių vardų pridedant dinastijos pavadinimą (Čin). |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Kinijos tradicinės provincijos ir Džou laikotarpio valstybės |
| --- |
|  |
| Tradicinės provincijos (Dziudžou) | 
Dzi  **·**  Jan  **·**  Čing  **·**  Siu  **·**  Vidurio lyguma (Ju)  **·**  Jong  **·**  Jang  **·**  Dzing  **·**  Liang  **·**  *Bing*  **·**  *Jou*  **·**  *Ing* |  |
|  |
| Karalystės | 
Ba  **·**  Cai  **·**  Cao  **·**  Čen  **·**  **Či**  **·**  Či  **·**  **Čin**  **·**  **Ču**  **·**  Čuan  **·**  Dao  **·**  Deng  **·**  Dzi  **·**  Dzin  **·**  Dziu  **·**  **Džao**  **·**  Dženg  **·**  Džongšanas  **·**  Rytų Guo  **·**  Vakarų Guo  **·**  E  **·**  **Han**  **·**  Hua  **·**  Huang  **·**  **Jan**  **·**  **Jue**  **·**  Lai  **·**  Liang  **·**  Liao  **·**  Lu  **·**  Liu  **·**  Pi  **·**  Si  **·**  Sing  **·**  Siu  **·**  Song  **·**  Sui  **·**  Šen  **·**  Šu  **·**  Tan  **·**  Teng  **·**  **U**  **·**  **Vei**  **·**  Vei  **·**  Žui  **·**  Žuo |

 |