recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Britų Priešvėjinės salos** (angl. *British Windward Islands*) – D. Britanijos kolonija, egzistavusi 1833–1960 m.

1871–1956 m. kolonija oficialiai vadinosi **Federacinė Priešvėjinių salų kolonija** (angl. *Federal Colony of the Windward Islands*), o 1956–1960 m. – **Priešvėjinių salų teritorija** (angl. *Territory of the Windward Islands*).

Britų Priešvėjinių salų koloniją sudarė:

* Grenada
* Sent Lusija
* Sent Vinsentas
* Grenadinai
* Barbadosas – jame iki 1885 m. buvo kolonijos sostinė. 1885 m. Barbadosas tapo savarankiška kolonija).
* Tobagas – iki 1889 m. kai Tobagas su Trinidadu sudarė atskirą koloniją.
* Dominika – nuo 1940 m. iki tol priklausė Britų Pavėjinėms saloms.

1871–1885 m. kolonijos sostinė buvo Bridžtaunas (Barbadosas), o vėliau – Sent Džordžas (Grenada).

Britų Priešvėjinės salos buvo ne atskira kolonija, o atskirų kolonijų federacija su bendru vyriausiuoju gubernatoriumi (angl. *governor-in-chief*). Kiekviena sala turėjo savo valdžios institucijas, jos neturėjo bendros įstatymų leidybos, bendrų įstatymų ar mokesčių. tačiau sudarančios kolonijos turėjo bendra apeliacinį teismą, sudarytą iš kolonijų vyriausių teisėjų, taip pat bendrą audito sistemą ir kai kurias kitas bendras institucijas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Brief History". britishempire.co.uk. Nuoroda tikrinta 2021 m. sausio 28 d..
| Chrysler Building |
| --- |
|  |
| Vieta | Manhatanas, Niujorkas, JAV |
| Statusas | Pastatytas |
| Statybų pradžia | 1928 m. |
| Statybų pabaiga | 1930 m. |
| Antena | 318,8 m (1 046 pėdos) |
| Stogas | 282,0 m (925 pėdos) |
| Aukštų sk. | 77 |
| Plotas | 111 201 m² (1 195 000 pėdų²) |

**Chrysler Building** – Art Deco stiliaus, plieninės dangos dangoraižis, pastatytas rytinėje Manhatano dalyje, Niujorke, JAV. Pastato architektas – Viljamas Van Alenas. Pastatas yra 318,8 metrų (1 046 pėdų) aukščio ir buvo aukščiausias pasaulyje iki 1931 m. kai buvo pastatytas Empire State Building dangoraižis.

Istorija
--------

Pasiekęs karjeros aukštumų Volteris Persis Kraisleris – galėjo leisti sau prabangą pasistatydinti firmos „Chrysler" pastatą Niujorke. Stojus didžiajam ekonomikos nuosmukiui, Kraisleris sekdamas to meto mada, nupirko teisę į žemės nuomą ir architektų projektus rizikingai įmonei, kurios steigėju tapo Viljamas H. Reinoldsas. Kraisleris norėjo statinio – klasikinio dangoraižio, pačiame Manhatano centre, simbolizuojančio naujojo šimtmečio didybę. Dangoraižio statybų eigoje neapsieita be intrigų. Be šio pastato, dėl aukščiausiojo vardo varžėsi kiti tuo pat metu statyti 40 Wall Street ir Empire State Building pastatai. 1930 m. dangoraižis buvo užbaigtas. Šlovingą, bet trumpaamžį aukščiausio (319 m) pastato vardą padėjo iškovoti savita, moderni, laiba smailė. Tačiau jau 1930 m. pabaigoje aukščiausiojo titulą perėmė Empire State Building.

Architektūra
------------

Viljamo Van Aleno projektuotas firmos „Chrysler" pastatas dėl savo architektūros stilizavimo ir puošnaus dizaino laikomas viena sėkmingiausių Art Deco stiliaus interpretacijų Jungtinėse Valstijose. Centrinio bokšto atramą ties trisdešimt pirmuoju aukštu akcentuoja keturi kampiniai metalo elementai, panašūs į milžiniškus Merkurijaus dėvėtus sparnuotus šalmus, taip pat pastatą iš išorės juosiantis frizas, puoštas automobilio ratais ir kitomis detalėmis. Ties 61-uoju aukštu yra aštuonetas stilizuotų erelių galvų. Trikampiais langais ir žvilgančiomis metalo plokštėmis padailinta smailė primena automobilio radiatoriaus groteles. Iš pradžių „Chrysler" pastatas dominavo Niujorko centre. Saviti jo komponentai ir šio įmonės automobilių markės simbolizavo „Chrysler" kompanijos pranašumą prieš kitus tos pačios šakos koncernus ir paties individo bei jo finansinės galios triumfą. Pasak Bruno Cevio, „firmos Chrysler pastatas nustelbė visus, išsibarsčiusius aplink".

* Ornamentas, primenantis automobilio variklio gaubto ženkliukąOrnamentas, primenantis automobilio variklio gaubto ženkliuką
* Ornamentai, primenantys automobilio ratų gaubtus bei sparnusOrnamentai, primenantys automobilio ratų gaubtus bei sparnus
*

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  *Chrysler Building*. Britannica Online Encyclopedia. Nuoroda tikrinta 2021-02-03.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prieš tai:**40 Wall Street** | **Aukščiausias pastatas Niujorke**1930–1931 | Po to:**Empire State Building** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Fechtė |
| --- |
| Fechtė Emlichhaimo apylinkėse Fechtė Emlichhaimo apylinkėse |
| **Ilgis** | 182 km |
| **Baseino plotas** | 3780 km² |
| **Vidutinis debitas** | 45 m³/s |
| **Ištakos** | Baumbergės aukštuma |
| **Žiotys** | Svartė |
| **Šalys** | Vokietija, Nyderlandai |
|  |
|  **Vikiteka** | Fechtė |

**Fechtė** (vok. *Vechte*, ol. *Vecht, Overijsselse Vecht*) – upė Vokietijoje ir Nyderlanduose; Svartės dešinysis intakas. Prasideda Vokietijoje, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje, Baumbergės aukštumose. Teka į šiaurės vakarus per Žemutinę Saksoniją, toliau – į vakarus per Nyderlandus (Overeiselio provinciją). Pačiame žemupyje staiga pasuka į šiaurę ir įteka į Svartę tarp Zvolės ir Hasalto.

Didžiausias intakas – Regė (kairysis). Upė jungiasi su daugeliu kanalų. Miestai prie Fechtės: Nordhornas, Emlichhaimas (Vokietija), Hardenbergas, Omenas (Nyderlandai).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Sicista betulina** |
| --- |
| Beržinė sicista (Sicista betulina)Beržinė sicista (*Sicista betulina*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Amniotai  *( Amniota)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Graužikai  *( Rodentia)* |
| Šeima: | Šokliniai  *( Dipodidae)* |
| Gentis: | Sicistos  *( Sicista)* |
| Rūšis: | Beržinė sicista  *( Sicista betulina)* |

 |
| Binomas |
| ***Sicista betulina***Pallas, 1779 |

**Beržinė sicista** (*Sicista betulina*) – šoklinių (*Dipodidae*) šeimos smulkus graužikas su ilga ir plaukais apaugusia uodega. Lietuvoje pirmą kartą buvo surasta 1933 m. žemutinio Nemuno pakraščiuose, pelėdos išvamose. Be to, A. Mačionis rado gyvą egzempliorių Rūdninkų girioje netoli Vilniaus. Galbūt Lietuvoje yra nereta, tačiau moka gerai slapstytis ir dėl to retai patenka į žmogaus rankas.

Beržinė sicista veikli tik nakties metu, ypatingai prieš aušrą, o vėliau užmiega stipriu miegu, būdinga graužikams poza. Mėgsta įvairius vaisius, žemuoges, mėlynes. Padėtas ant rankos, žvėriukas stengiasi savo uodega ką nors apkabinti, pavyzdžiui, pirštą ir suspausti.
| Frankfurtas prie Mainovok. *Frankfurt am Main* |
| --- |
|              |
| *Frankfurto prie Maino dangoraižiai* |
|  |
| 

Frankfurtas prie MainoFrankfurtas prie Maino

50°7′0″ š. pl. 8°41′0″ r. ilg.﻿ / ﻿50.11667°š. pl. 8.68333°r. ilg.﻿ / 50.11667; 8.68333﻿ (Frankfurtas prie Maino)Koordinatės: 50°7′0″ š. pl. 8°41′0″ r. ilg.﻿ / ﻿50.11667°š. pl. 8.68333°r. ilg.﻿ / 50.11667; 8.68333﻿ (Frankfurtas prie Maino) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Žemė** | Hesenas Hesenas |
| **Regionas** | Darmštato |
|  |
| **Įkūrimo data** | I a. |
| **Meras** | Mike Josef (SPD) |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 664 838  |
| **Plotas** | 248,31 km² |
| **Tankumas** (2008) | 2 677 žm./km² |
| **Altitudė** | 112 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 60308–60599, 65929–65936 |
| **Tel. kodas** | 069, 06109, 06101 |
| **Tinklalapis** | www.frankfurt.de |
|  **Vikiteka** | Frankfurtas prie Maino |
|  |
| **Kirčiavimas** | Fránkfurtas prie Máino |

**Frankfurtas prie Maino** – penktasis pagal dydį miestas Vokietijoje. Miestas yra Heseno žemėje, prie Maino upės ir yra Europos centrinio banko būstinė bei Vokietijos finansų centras. Antrasis pagal dydį Europos oro uostas, Gėtės universitetas, viena didžiausių pasaulyje Frankfurto mugė.

Gyventojai
----------

Dauguma Frankfurte gyvenančių imigrantų yra iš Turkijos, buvusių Jugoslavijos šalių ar Italijos. Frankfurte gyvena apie 175 skirtingų tautybių žmonių. Populiacija – 732 688 žmonės (2015 m. duomenys). Dienos metu jame būna daugiau nei 1 000 000 žmonių, kadangi daug jų suvažiuoja iš aplinkinių miestelių darbui. Gyventojų tankumas yra 2 611 žmonių/km².

Religija
--------

Ilgą laiką Frankfurte vyravo protestantai. Tačiau XIX amžiuje mieste apsigyveno daug katalikų. Dabar apie 45 % gyventojų yra protestantai, o katalikai sudaro 37 %. Kitų religijų išpažinėjai sudaro 18 % – tai musulmonai ir žydai. Frankfurte yra pirma pagal dydį bendruomenė Vokietijoje po Berlyno.

Geografija
----------

Frankfurto plotas yra 248,31 km². Miestas išsidėstęs abiejose Maino upės pusėse. Pietinėje miesto dalyje yra Frankfurto miesto miškas. Tai didžiausias Vokietijoje miškas, esantis mieste.

Sportas
-------

### Futbolas

Mieste 1974 m. vyko X pasaulio futbolo čempionatas, 1988 m. – VIII Europos futbolo čempionatas, o 2006 m. – XVIII pasaulio futbolo čempionatas. Žymiausi futbolo klubai:

* Eintracht Frankfurt
* FSV Frankfurt
* Frankfurt XI

Nuorodos
--------

* Oficiali miesto svetainė Archyvuota kopija 2012-07-16 iš Wayback Machine projekto.
* Frankfurto prie Maino dangoraižių diagrama

Galerija
--------

* Pagrindinė traukinių stotisPagrindinė traukinių stotis
* Senoji Frankfurto operaSenoji Frankfurto opera
* Euro ženklas prie Europos centrinio bankoEuro ženklas prie Europos centrinio banko
* Frankfurto dangoraižiaiFrankfurto dangoraižiai
**Frankis Carol**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1987 m. rugsėjo 7 d. (35 metai) |
| Gimimo vieta | Gvantanamas, Kuba |
| Ūgis | 1,91 m |
| Tautybė | kubietis |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Sporting CP |
| **Numeris** | 13 |
| **Pozicija** | Kairysis kraštas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2011– | Sporting CP |  |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| iki 2017 m.  nuo 2017 m. | Kuba Kuba  Kataras Kataras |  |
| 
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys. |

**Frankis Carol** (g. 1987 m. rugsėjo 7 d.) – kubiečių profesionalus rankininkas. Nuo 2011 m. atstovauja Portugalijos klubui Sporting CP. 2017 m. priėmė Kataro pilietybę ir atstovauja šios šalies rinktinei.

Biografija
----------

2007 m. kartu su Kubos rinktine laimėjo bronzos medalius Panamerikos žaidynėse. 2011 m. persikėlė žaisti į Portugalijos aukščiausiosios lygos klubą Sporting CP. 2017 m. priėmė Kataro pilietybę ir atstovauja šios šalies rinktinei. Tais pačiais metais sportininkas pirmą kartą tapo Portugalijos čempionu.

2018 m. Azijos žaidynėse kartu su Kataro rinktine iškovoti aukso medaliai. 2020 m. Azijos čempione pelnytas auksas.

2021 m. pasaulio rankinio čempionate užimta 8-oji vieta. Kataro sportininkas tapo rezultatyviausiu turnyro žaidėju.

Pasiekimai
----------

* **Azijos rankinio čempionatas**:
	+ 11 Auksas: 2020
* **Azijos žaidynės**:
	+ *11 Auksas*: 2018
* **Panamerikos žaidynės**:
	+ *33 Bronza*: 2007
* **Portugalijos čempionatas**:
	+ *Nugalėtojas*: 2017, 2018

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Frankis Carol". European Handball Federation. Nuoroda tikrinta 2020 m. vasario 1 d..
2. ↑  „Frankis Carol". globalsportsarchive.com. Nuoroda tikrinta 2020 m. vasario 1 d..
**Filipas Landris** (pranc. *Philippe Landry*) – Kanados dramaturgas ir aktorius (daugiausiai komedijos žanro). Gyvena Otavoje. Drama „Sugrįžimas į Pripetę", skirta buvusiam Černobylio avarijos likvidatoriui, pateko tarp Rido premijos finalistų.

Biografija
----------

Mokėsi Otavos universitete, teatro fakultete. Besimokydamas vaidino tiek vietinei, tiek plačiajai publikai.
Pagrindinis amplua – aktorius-komikas. Vaidino pjesėse „Paukščių konferencija", „Turkaretas", „Voicekas", „Draugai", „Kivi", „Pralošti farsą", „Karai", „Zozoto nuotykiai", „Mėnulio pasakos", „Ik Onkaro laboratorija". Taip pat, daugeliui šių spektaklių, sukūrė garsus.

Vaidino televizijos seriale „Fifti-fifti", kurį rodė TFO televizija.

„Sugrįžimas į Pripetę"
----------------------

Filipas Landris taip pat žinomas kaip dramaturgas. Pjesė „Sugrįžimas į Pripetę", kurią pastatė trupė „Théâtre de Dehors", Otavos 2011 m. „Neformaliojo meno festivalyje" buvo nominuota 2012 m. Rido premijai, „Metų pasiekimo" nominacijoje. Prieš tai ji buvo pristatyta festivalyje „Gyvi lapai". Pjesė, skirta buvusiam Černobylio avarijos likvidatoriui, tapo žinoma ir Ukrainoje.

Filipas taip pat rašo antrąją „Sugrįžimo į Pripetę" redakciją, dalyvaujant Kvebeko dramaturgui Mišeliui Ueletui (pranc. *Michel Ouellette*).

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Україна Молода :.: Видання | Повернення з Оттави до Прип’яті
2. ↑  Prix Rideau: dévoilement des finalistes – Culture – Info07 – La Revue Archyvuota kopija 2015-02-10 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Le Droit: Entre le rire de la mer et Tchernobyl | Festival St-Ambroise FRINGE Montréal[neveikianti nuoroda]
Pakelės informacinis stendas prie Beržinės pelkės. Horizonte – Riečių piliakalnis
**Beržinės pelkė** – labiausiai į šiaurės rytus nutolusi, maždaug 35 ha Žuvinto biosferos rezervato teritorijos užimanti pelkė, plytinti tarp Riečių (Marijampolės sav.) ir Liepakojų Alytaus raj.) kaimų, į vakarus nuo kelio  **181**  Seirijai–Simnas–Igliauka .

Beržinės pelkė ir aplinkiniai laukai atsiveria nuo aukščiausios Žuvinto pelkių masyvo kalvos – Riečių piliakalnio. 

Ilgus šimtmečius vietos gyventojai čia šienavo viksvinę žolę, kuri tiko arkliams, o kartais ir karvėms šerti, taip pat gyvulių paklotui, mat tokio šieno maistinė vertė yra nedidelė. Pastaraisiais dešimtmečiais nesinaudojant šiais žolynais, šlapiose pievose ėmė sparčiai kauptis durpės, formuotis žemapelkinė augalija, pieva apaugo krūmais, juodalksniais ir beržais.

Rezervato teritorija garsėja kaip saugomų pelkių paukščių – didžiojo baublio, gervės, tetervino, didžiosios kuolingos – ir saugomų tilvikinių paukščių perimvietės. Tai viena iš vos keleto vietų Lietuvoje, kurioje peri pasaulyje nykstančioji meldinė nendrinukė. 

Pelkės teritorijoje išskiriami keli pelkinių buveinių tipai: tarpinės pelkės ir liūnai, šarmingos žemapelkės, o pakraščiuose – aliuvinės (užliejamas) pievos. Čia sutinkamos žemaūgės viksvos, vešli žaliųjų samanų ir turtinga rūšių žolių danga. Žemesniuose žolynuose vis dar auga retos ir saugomos rūšys – raudonoji gegūnė, dvilapis purvuolis, aptinkamas apyretis pelkinis skiautalūpis. Kasmet čia įsikuria ir peri saugomi paukščiai – paprastieji griciukai, raudonkojai tulikai, švygždos, griežlės.

Beržinio pelkė tarpukariu buvo sausinta, dėl to dabar nukritęs vandens lygis ir pelkė smarkiai nusausėjusi, plynės apauga sumedėjusia augalija, o į būdingus pelkinius miškus, kuriuose vyrauja pušis, sparčiai skverbiasi lapuočiai medžiai.

Gamtotvarkos darbai
-------------------

Yra parengtas pelkės hidrologinio režimo atgaivinimo techninis projektas, kuriame numatyta blokuoti sausinimo sistemą ir stabdyti vandens nuotėkį iš pelkės.

Beržinės pelkės turtai negali išlikti be aplinkai palankios ūkinės veiklos. Siekiant išsaugoti šį kraštovaizdį bei buveines rūšims, besirenkančioms atviras pievas ir šlapynes, rezervate pradėti ganyti herefordų veislės mėsiniai galvijai ir imti tvarkyti užkrūmiję plotai. Aplinkai palankiu būdu tvarkomi plotai užima 9,6 ha.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pelkėse pradėti gamtotvarkos darbai

Nuorodos
--------

* Beržinės pelkė
* Žuvinto pelkės
| **Phoebus Levene** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1869 m. vasario 25 d.Žagarė, Rusijos imperija |
| Mirė | 1940 m. rugsėjo 6 d. (71 metai)Niujorkas, JAV |
|  |
| Veikla | Biochemikas. |

**Foebusas Levinas** (1869 m. vasario 25 d. Žagarėje, Rusijos imperija – 1940 m. rugsėjo 6 d. Niujorke, JAV) – Lietuvos žydų kilmės JAV biochemikas, kuris tyrinėjo nukleino rūgštis. Jis ištyrė, kad žmogaus DNR savo sudėtyje turi adenino, guanino, timino, citozino, deoksiribozės ir fosfatų.

Biografija
----------

Gimė 1869 m. vasario 25 d. Žagarėje, kaip *Fishel Aaronovich Levin*. Vaikystėje gyveno Sankt Peterburge. 1891 m. baigė Sankt Peterburgo medicinos akademiją. 1893 m. kartu su šeima emigravo į JAV. Atvykęs į Niujorką pradėjo studijuoti Kolumbijos universitete, kur laisvalaikiu vykdė biocheminius tyrinėjimus. 1896 m. paskirtas dirbti į Niujorko patologinių ligų institutą. 1905 m. paskirtas Rokfelerio medicinos tyrimų instituto biochemijos laboratorijos vadovu. Dirbdamas laboratorijoje tyrinėjo žmogaus DNR, atrado daug naujų savybių. Išleido apie 700 mokslinių straipsnių. Jo darbų pagrindu buvo vykdomi tolesni DNR tyrimai. Mirė 1940 m. rugsėjo 6 d. Niujorke.

* 1910 m. Levino sudaryta tetranukleotido molekulinė diagrama1910 m. Levino sudaryta tetranukleotido molekulinė diagrama

Nuorodos
--------

* Biografija (ang.)
* Biografija (rus.)
* Some general considerations on the methods of investigating autoxic diseases
* The Structure of Nucleic Acids and Many Other Natural Products: Phoebus Aaron Levene

Literatūra
----------

* R. S. Tipson:Phoebus Aaron Theodor Levene, 1869-1940 1957 in Advances in Carbohydrate Chemistry Band 12, S 1–12.
| Epingenasvok. *Eppingen* |
| --- |
|        |
| *Istorinis miesto centras* |
|  |
| 

EpingenasEpingenas

49°8′13″ š. pl. 8°54′33.30″ r. ilg.﻿ / ﻿49.13694°š. pl. 8.9092500°r. ilg.﻿ / 49.13694; 8.9092500﻿ (Epingenas)Koordinatės: 49°8′13″ š. pl. 8°54′33.30″ r. ilg.﻿ / ﻿49.13694°š. pl. 8.9092500°r. ilg.﻿ / 49.13694; 8.9092500﻿ (Epingenas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Žemė** | Baden-Württemberg |
| **Apskritis** | Heilbronn apskritis |
| **Regionas** | Stuttgart |
|  |
| **Lordas meras** | Klaus Holaschke |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 21 408  |
| **Plotas** | 88,59 km² |
| **Tankumas** (2011) | 242 žm./km² |
| **Altitudė** | 199 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 75031 |
| **Tel. kodas** | 07262; 07260; 07138 |
| **Tinklalapis** | www.eppingen.de |

**Epingenas** (vok. *Eppingen*) – miestas Vokietijos pietuose, Heilbronn rajone, Baden-Württemberg žemėje. Rajone miestas yra antras pagal gyventojų skaičių.

Epingenas stovi kalvotame Kraichgau regione, netoli nuo Elsenzo ir Hilsbacho upių žiočių.

Istorija
--------

Pirmąkart Epingenas paminėtas 985 m. laiške, kuriuo imperatorius Otonas III atidavė gyvenvietę Vormso vyskupijai. Manoma, kad miestą galėjo įkurti alemanai III-IV a. Miesto pavadinimo galūnė "-ingen" (vok. *Epp**ingen***) buvo būdinga alemanų gyvenvietėms.

XI a. Epingenas priklausė salijų frankams, o XII a. perėjo Štaufenų dinastijai. 1188 m. gyvenvietė tapo įtvirtintu kaimu, 1192 m. imperatorius Henrikas VI gyvenvietę išplėtė iki mažo miesto statuso. XV-XVI a. Epingenas pergyveno ekonominį pakilimą, kurio laikotarpiu buvo paminėta ir pirmoji ir pirmoji jo Lotynų mokykla (1421 m.)

Miestų partnerystė
------------------

* Prancūzija *Wassy* (Prancūzija) (1967)
* Jungtinė Karalystė *Epping* (Jungtinė Karalystė) (1981)
* Vengrija *Szigetvár* (Vengrija) (1992)

Šaltiniai
---------

1. 
2. ↑
3. 
4. ↑
| Philips Stadion |
| --- |
|  |
| Vieta | Eindhovenas, Nyderlandai |
| Atidarytas | 1913 m. rugpjūčio 31 d. |
| Renovuotas | 1916, 1933, 1938, 1941, 1958, 1977, 1988, 1993, 1996 ir 2000 m. |
| Savininkas | PSV Eindhoven |
| Operatorius | PSV Eindhoven |
| Paviršius | Žolė |
| Architektas | Toon van Aken |
| Talpa | 35 500 sėdimų vietų |
| Nuomininkai | PSV EindhovenKNVB |

**Philips stadionas** arba **Philips Stadion** – futbolo stadionas Eindhovene, Nyderlanduose. 

Atidarytas 1913 m. rugpjūčio 31 d. Stadiono talpa – 35 500 žiūrovų. Jame namų rungtynes žaidžia PSV Eindhoven.

Stadionas naudojamas tarptautinėms Nyderlandų futbolo rinktinės varžyboms. Pirmosios rinktinės rungtynės stadione įvyko 1971 m lapkričio 17 d. kvalifikacijoje į UEFA Euro 1972 prieš Liuksemburgą. Rungtynės baigėsi rezultatu 8–0, šeimininkų naudai. Daugiausiai žiūrovų (34 700) susirinko 2005 m. spalio 23 d. į Eredivisie rungtynes tarp PSV Eindhoven ir AFC Ajax.

„Philips" stadione vyko kelios UEFA Euro 2000 varžybos. Stadionas turi keturių žvaigždučių UEFA sertifikatą. Tai reiškia, kad stadione gali vykti UEFA Europos lygos finalai. 2006 m. vyko UEFA lygos finalas tarp Sevilla FC ir Middlesbrough FC. Sevilla FC priešininkus sutriuškino 4–0.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Philips stadionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Apie stadioną PSV Eindhoven svetainėje Archyvuota kopija 2011-12-04 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuro 2000 stadionai |
| --- |
|  |
| Belgija Belgija | 
Jan Breydel stadionas (Briugė) · King Baudouin Stadium (Briuselis) · Stade du Pays de Charleroi (Šarlerua) · Stade Maurice Dufrasne (Lježas) |
|  |
| Nyderlandai Nyderlandai | 
Amsterdam Arena (Amsterdamas) · GelreDome (Arnhemas) · Philips Stadion (Eindhovenas) · Feijenoord stadionas (Roterdamas) |

 |
| **Cinchona** |
| --- |
| Raudonasis chininmedis (*Cinchona pubescens*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Raudiniai  *( Rubiaceae)* |
| Gentis: | Chininmedis  *( Cinchona)* |

 |

**Chininmedis** (*Cinchona*) – raudinių (*Rubiaceae*) šeimos augalų gentis. Sudaro apie 40 rūšių, paplitusių Pietų Amerikos tropinėse srityse.

Būdingi visžaliai, iki 25 m aukščio medžiai, rečiau krūmai. Lapai dideli, beveik kiaušiniški arba plačiai lancetiški. Žiedai susitelkę šluotelėmis, kvapūs, rausvi arba gelsvai balti, panašūs į alyvos. Vaisius – daugiasėklė dėžutė. Chininmedžio žievėje yra apie 30 alkaloidų rūšių (chinino, chinidino). 1820 m. iš žievės išskirtas grynas chininas. Žievės preparatai tapo svarbiu vaistu, gydančiu nuo maliarijos. Taip pat turi antiparazitinį, kraujospūdį normalizuojantį, antibakterinį, nervus raminantį poveikį.

Rūšys
-----

* Raudonasis chininmedis (*Cinchona pubescens*)
* Tikrasis chininmedis (*Cinchona calisaya*)
* *Cinchona ledgeriana*
* *Cinchona officinalis*
* *Cinchona fruticosa*
* ir kt.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Chininmedis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003

Chininmedžio žievė
| ***Frankenšteino prakeiksmas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Ispanija Prancūzija |
| Režisierius | Jesus Franco |
| Metai | 1972 |
| Žanras | siaubo |
| Trukmė | 94 min. |
| Kalba | ispanų |
| **IMDb įrašas** |

**Frankenšteino prakeiksmas** (isp. *La maldicion de frankenstein*) – 1972 m. režisieriaus Jesus Franco sukurtas siaubo filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Alberto Dalbes – daktaras Sevardas
* Dennis Price – daktaras Frankenšteinas
* Howard Vernon – grafas Kaliostras
* Beatriz Savon – Vera Frankenštein
* Anne Libert – Melisa
* Britt Nichols – madam Orlof
* Lina Romay – Esmeralda

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Daktaras Frankenšteinas kartu su padėjėju buvo nužudyti vos tik atlikę savuosius eksperimentus su žmogaus prikėlimu. Jo duktė Vera sugeba trumpam atgaivinti tėvą, iš kurio sužino, jog šis tapo ir numirusių prisikėlusio grafo Kaliostro ir jam padedančios aklos vampyrės auka. Užvaldęs daktaro Frankenšteino kūrinį, Kaliostras ketina sukurti naują, tik jam pavaldžią žmonių rasę...
Ilgasis botagas
Trumpieji botagai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Botagas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Botagas** – įnagis gyvuliams varyti ar arkliams raginti dirbant ar jojant.

Istorija
--------

IX a. – XI a. kapinynuose ir pilkapynuose randama botago dalių – geležinių (apie 30 cm ilgio), su pastorėjimu ties viduriu, ir medinių (apie 50 cm ilgio) botkočių su geležiniais apkaustais. Žinomi ir simboliniai botagai, greičiausiai raitelių būrio vyresniųjų atributas. Jo viršuje įverta grandis su geležiniais apkalais 1–3 m. odiniams rimbams įverti ir keli U pavidalo kabučiai. Tikėta, kad botago geležinių detalių skambesys atbaido piktąsias jėgas.

Lietuvoje
---------

Lietuvoje yra ilgieji ir trumpieji botagai (vytinis, rimbas). Ilgieji botagai susideda iš medinio botkočio ir prie jo pritvirtintos stamantrios virvelės arba odos rėžio su mazgu gale, kartais pririšta geležėle. Vytinio kotas supintas iš vytelių arba lanksčių medelio skelčių, rimbo (bizūno) – padarytas iš stirnos, kiškio kojos ar 40–50 cm ilgio medžio; abu turi šmaikščiąją dalį. Su ilgaisiais botagais ganomi gyvuliai ir dirbant raginami arkliai, trumpieji dažniausiai naudojami jojant.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Regina Merkienė, Laima Vaitkunskienė. *Botagas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 386 psl.
| Kamos žemupio nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Kamos žemupys parko teritorijoje Kamos žemupys parko teritorijoje |
| **Vieta:** | Rusijos vėliava Rusija(Totorijos vėliava Totorija) |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Jelabuga |
| 

Žemėlapis rodantis Kamos žemupio nacionalinis parkas vietą.Kamos žemupio nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 55°49′0″ š. pl. 52°27′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.81667°š. pl. 52.45000°r. ilg.﻿ / 55.81667; 52.45000Koordinatės: 55°49′0″ š. pl. 52°27′0″ r. ilg.﻿ / ﻿55.81667°š. pl. 52.45000°r. ilg.﻿ / 55.81667; 52.45000 |
| **Plotas:** | 265,87 km² |
| **Įkurtas:** | 1991 m. |
|  **Vikiteka:** | Kamos žemupio nacionalinis parkas |

**Kamos žemupio nacionalinis parkas** (rus. *Национальный парк Нижняя Кама*, tot. *«Түбән Кама» милли паркы*) – saugoma gamtos sritis Rusijoje, šiaurės rytų Tatarstane, Jelabugos ir Tukajaus rajonuose. Įsteigtas 1991 m.

Kamos žemupio nacionalinis parkas apima Kamos žemupio slėnį ir jos intakų Toimos, Tanaikos, Šilnos, Kriušos baseinus. Parko teritorijoje susiduria plačialapių–eglynų, plačialapių miškų bei pievinių stepių gamtiniai biotopai, todėl šis kraštas pasižymi įvairia gyvūnija ir augalija. Parke sutinkami briedžiai, stirnos, šernai, lūšys, barsukai, miškinės kiaunės, bebrai, voverės, ondatros, usūriniai šunys, žebenkštys, ūdros, iš retų rūšių – vandeniniai pelėausiai, rudieji ausyliai, Natuzijaus šikšniukai, beržinės sicistos, burundukai. Parke stebimos 180 paukščių rūšys, iš jų 136 – perinčios (tarp jų – didysis apuokas, naminė pelėda, baltoji pelėda, pelėsakalis, remeza, riešutinė, kiras kvatoklis), be to, 16 žuvų rūšių, 10 – varliagyvių (skiauterėtasis tritonas, pilkoji rupūžė ir kt.), 6 – roplių (angis, lygiažvynis žaltys, trapusis gluodenas ir kt.). Parke plėtojamas daugiausia vandens turizmas.

* Krasnaja gorkos miškelisKrasnaja gorkos miškelis
* Didžiojo šilo giraitė Kamos pakrantėjeDidžiojo šilo giraitė Kamos pakrantėje
* Kamos žemupys rudenįKamos žemupys rudenį
* Naftos verslovėNaftos verslovė

Nuorodos
--------

* Oficiali parko svetainė
Bosnijos ir Hercegovinos olimpinis komitetas|  
Logotipas |
| Nacionalinis olimpinis komitetas |
| Šalis/Regionas | Bosnijos ir Hercegovinos vėliava Bosnija ir Hercegovina |
| Kodas | BIH |
| Įkurtas | 1992 |
| Pripažintas | 1993 |
| Žemynoasociacija | EOC |
| Būstinė | Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina |
| Prezidentas | Izet Rađo |
| Generalinis sekretorius | Rhizelaine Diouri-Joksimović |
| Tinklalapis | okbih.ba |
| Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Bosnijos ir Hercegovinos olimpinis komitetas** (bosn. *Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine*) – nevyriausybinė sporto organizacija, skatinanti sportinę veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje ir atstovaujanti šaliai tarptautiniame olimpiniame komitete.

Nacionalinis olimpinis komitetas buvo suformuotas 1992 m. birželio 4 d. Komitetas prižiūri 1984 m. žiemos olimpinių žaidynių muzieju. Pirmuoju komiteto vadovu išrinktas Stjepan Kljuić. Tarptautinis olimpinis komitetas Bosnijos ir Hercegovinos nacionalinį komitetą pilnateisiu nariu įteisino 1993 m.

Iškart po įkūrimo komitetas delegavo pirmuosius 10 sportininkų į 1992 m. vasaros olimpines žaidynes. Lygi šiol nei vienas nepriklausomos šalies atstovas nėra iškovojęs medalio saugusiųjų olimpinėse žaidynėse. 2010 m. jaunimo vasaros olimpinėse žaidynėse bronzos medalį pelnė tenisininkas Damir Džumhur.

Išnašos
-------

1. ↑  okbih.ba Archyvuota kopija 2010-03-14 iš Wayback Machine projekto.: Muziejus
2. ↑  okbih.ba Archyvuota kopija 2010-02-15 iš Wayback Machine projekto.: Istorija

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
| Liverpulio uostas |
| --- |
|  |
| Vieta |
| Valstybė |  Anglija |
| Upė | Mersis |
| Bendra informacija |
| Būklė | Veikiantis |
| Savininkas | Mersey Docks and Harbour Company |
| Statistika |
| Metinė krova | 32,5 mln. t (2017) |
| Geležinkelių transportas | Uždarytas |
| Terminalai | Šiauriniai terminalai: 16  Pietiniai terminalai: 20 |
| Nuoroda |  |

**Liverpulio uostas** – upių uostas Liverpulyje, Anglijoje, Jungtinėje Karalystėje. Specializuojasi kruizų, krovinių ir pramonės srityje. 2017 m. Liverpulio uostas buvo ketvirtas šalyje pagal metinę krovą.

Liverpulio uoste registruotas garsusis Titaniko garlaivis.

Istorija
--------

1715 m. Liverpulio uoste atidarytas pirmasis pasaulyje komercinis terminalas. XIX a. uostas smarkiai vystėsi ir tapo techniškai pažangiausiu uostu pasaulyje. Įrengta nuo potvynių ir atoslūgių apsaugota prieplaukų ir dokų sistema, kuri driekėsi Mersio upės pakrante 12,1 km. Uostas tapo itin sėkmingu, ir smarkiai išplėtota prekyba su tolimaisiais kraštais. Prekiauta vergais, cukrumi, medvilne, brendžiu, šilku, dramblio kaulu, arbata, tabaku. 1830 m. Liverpulio uostas sujungtas su geležinkelių tinklu. 1885 m. įrengti hidrauliniai keltuvai.

1971 m. uždarytos mažesnės uosto prieplaukos. Nuo 1972 m. geležinkeliai į Liverpulio uostą nebenaudojami, o išlikusi infrastruktūra palikta irti.

XXI a. pradžioje atnaujinta dauguma infrastruktūros. Veikia kruizinių laivų ir komercinės krovos terminalai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  UK Ports statistics 2017
2. ↑  Liverpool – Maritime Mercantile City

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2020-06-16 iš Wayback Machine projekto.
| Bosutas |
| --- |
|  Bosuto vidurupis Kroatijoje |
| **Ilgis** | 186 km |
| **Baseino plotas** | 2943 km² |
| **Ištakos** | Dilio kalno papėdė |
| **Žiotys** | Sava |
| **Šalys** | Kroatija, Serbija |

**Bosutas** (kroat. *Bosut*, serb. *Босут*) – upė rytų Kroatijoje ir šiaurės vakarų Serbijoje; Savos kairysis intakas. Prasideda Kroatijoje, Slavonijos regione, pietiniuose Dilio kalno šlaituose, į šiaurės vakarus nuo Slavonijos Brodo. Teka šiaurės rytų kryptimi Savos senslėniu, aukštupyje vadinama **Biču** (*Biđ*). Ties Cerna susilieja su Berava ir tolau vadinama Bosutu. Toliau vingiuoja Panonijos lyguma pietryčių kryptimi. Žemupyje teka Serbijos teritorija. Įteka į Savą ties Bosuto gyvenviete.

Svarbiausi intakai: Berava, Spačva, Studva (dešinieji).

Žemupyje upės nuolydis labai mažas, ji sudaro senvages ir meandras, o pakilus rytų vėjui teka prieš srovę. 40 km žemupio ruožas tinkamas laivybai. Pagrindinės gyvenvietės prie Bosuto: Andrijaševcai, Vinkovcai, Nijemcai (Kroatija), Morovičius, Bosutas (Serbija).

Šaltiniai
---------

1. ↑
'| 
Alfred A. Knopf pirmojo leidimo viršelis |
| **Autorius** | Christopher Paolini |
| **Šalis** | JAV |
| **Žanras** | Maginė fantastika, Jaunimo literatūra |
| **Serija** | Paveldėjimo ciklas |
| **UDK:** | 821.111(73)-93-312.9 |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Eragon |
| **Šalis** | JAV |
| **Kalba** | anglų |
| **Leidykla** | Alfred A. Knopf |
| **Išleista** | 2003 m. |
| **Formatas** | Kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 509 |
| **ISBN:** | Knopf: 0-375-82668-8 Paolini: 0-9666213-3-6 |
| **OCLC:** | 52251450 |
| **Pirmasis lietuviškas leidimas** |
| **Pavadinimas** | Eragonas |
| **Leidykla** | Alma littera |
| **Išleista** | 2005 m. |
| **Vertėjas** | Andrius Tapinas |
| **Formatas** | Kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 525 |
| **ISBN:** | 9955-08-689-0 |
| **ISBN-13:** | 9789955086895 |
| **OCLC:** | 70699932 |
| 2001 m. knygą Paolini šeima išleido savarankiškai, su prekiniu ženklu „Paolini LLC". Pirmoji ją išleidusi leidykla buvo Alfred A. Knopf, 2003 m. Lentelėje pateikti Knopf leidimo duomenys, kur nenurodyta kitaip. |

*Šis straipsnis apie knygą, apie filmą žr. Eragonas (filmas).*
**Eragonas** – Christopher Paolini maginės fantastikos knyga, pirmoji „Paveldėjimo ciklo" dalis, pirmą kartą išleista 2002 metais, Lietuvoje – 2005 metais.

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Jaunas vaikinas vardu Eragonas, medžiodamas miške, suranda keistą mėlyną akmenį, kuris, kaip vėliau paaiškėja, yra ne kas kitas, kaip drakono jauniklio kiaušinis. Nuo tada ir prasideda Eragono nuotykiai, nes kiaušinio ima ieškoti imperatorius Galbatoriksas. Dėl pastarojo kaltės Eragonas netenka įtėvio ir jam tenka trauktis iš gimtojo Karvaholo kaimo.

Eragoną kelionėje lydi Bromas, kaime pagarsėjęs senovinių pasakojimų ir padavimų žinovas. Tačiau vėliau, prieš pat savo mirtį, Bromas atskleidžia Eragonui, jog ir jis kadaise buvo drakono raitelis. Visos Eragono, Safyros (Eragono drakonės) ir Bromo kelionės metu senasis pasakotojas apmoko Eragoną tapti tikru raiteliu. Kelyje jie patiria daugybe nuotykių: susiduria su šešėliu Durza, sutinka paslaptingą vaikiną Murtagą, kuris pasižada padėti Eragonui, bei iš šešėlio nelaisvės išvaduoja elfų princesę Ariją, kuri, kaip paaiškėja, yra apnuodyta.

Eragonas su Murtagu skuba į Vardenų karalystę, (Vardenai – sukilėliai besipriešinantys Galbatoriksui), ieškodami vaisto Arijai išgydyti. Netrukus jiems tenka kautis prieš Galbatorikso pajėgas. Vardenai šiaip ne taip atsilaiko, na o Eragonui tenka susidurti su pačiu šešėliu Durza. Dvikova pasibaigia sunkia Eragono pergale.

Nuorodos
--------

* Oficialus Ch. Paolini tinklalapis
* Filmo „Eragonas" svetainė Archyvuota kopija 2009-03-18 iš Wayback Machine projekto.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK195 |
| --- |
| **Kėdainiai-Krekenava-Panevėžys** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 56,8 km |
| Pradžia | Kėdainiai |
| Pabaiga | Panevėžys |
| Apskritys | Kauno, Panevėžio |
| Miestai | Kėdainiai, Panevėžys |
|  |
| Kelias KK195 ties Vitėnų kaimu |

**KK195** – krašto kelias, jungiantis Kėdainius ir Panevėžį. Kelio ilgis – 56,8 kilometro.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Kėdainių mieste, tuojau už geležinkelio vidauko atsišakodamas nuo Basanavičiaus gatvės. Kėdainiuose eina per Babėnų kvartalą S. Dariaus ir S. Girėno, M. Daukšos, Babėnų gatvėmis. Toliau kerta Kėdainių ir Panevėžio rajonus. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Sirutiškis, Kalnaberžė, Surviliškis, Krekenava, Upytė, Molainiai. Į Panevėžį įeina Medžiotojų, Tilvyčio gatvėmis. Užsibaigia sankryžoje miesto centre.

KK195 kelias Kėdainių rajone eina plokščia Nevėžio lyguma, Panevėžio rajone patenka į Nevežio slėnį. Krekenavos centre kerta Nevėžio upę Krekenavos tiltu, o toliau eina vėl lyguma. Be Nevėžio kelias kerta šias upes: Kruostą, Liaudę, Upytę.

Būklė
-----

Kelias KK195 Kėdainių miesto teritorijoje platus, rekonstruota kelio danga. Ruože nuo Kėdainių ribos iki Surviliškio kelias siauras, vingiuotas, asfalto danga susidevėjusi, duobėta. Už Surviliškio kelias eina Nevėžio slėniu, ruože iki Krekenavos 2011 m. paklota nauja asfalto danga. Už Krekenavos kelias eina lyguma, yra gan platus ir tvarkingos dangos.

Kelias į šiaurę nuo Surviliškio

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Kašmyro istorija** |
| **Gandharos istorija** |
| Gonandų dinastija |
| Korkatų dinastija |
| Utpalių dinastija |
| Loharų dinastija |
| Šamasudinų dinastija |
| *Mogolų dinastija* |
| *Duranių dinastija* |
| *Sikhų imperija* |
| *Džamu-Kašmyro karalystė* |
| Kašmyro konfliktas |

**Korkatų dinastija** - dinastija, valdžiusi Kašmyro valstybę VIII a. pradžioje - 856 m. Ši dinastija laikoma Kašmyro aukso amžiumi, kuomet klestėjo kultūra ir mokslas, o valstybė buvo pasiekusi didžiausią ekspansiją.

Ją 856 m. pakeitė Utpalių dinastija.

Istorija
--------

Iki Korkatų Kašmyrą valdė Gonandų dinastija.

Žymiausias Korkatų valdovas buvo Lalitaditja Muktapidas (724-761), dar vadinamas Kašmyro Samudragupta. Istorikai jam priskiria daugybes užkariavimų, apėmusių visą Šiaurės Indiją, dalį Tibeto, Irano. Teisybė, dauguma tų užkariavimų buvo trumpalaikiai, tačiau šiaip ar taip, tuo metu Kašmyras labai išsiplėtė, jo dėka iš Sindho buvo išvyti arabai.

Vėliau Šiaurės Indijoje Lalitaditją pakeitė naujas užkariautojas - Dharmapala iš Bengalijos Palų dinastijos, tačiau šiaurėje Kašmyras teritorijas išlaikė, valdydamas dalį Tibeto.

Po Lalitaditjos anūko Džajatidos mirties, IX a. pradžioje šalį ištiko krizė. Šiaurės Indijoje įsigalėjus Palams, stiprėjant Tibetui, Kašmyras neteko visų užimtų teritorijų, vėl apsiribodamas tik Kašmyro slėniu. Prasidėjo ekonominis ir kultūrinis nuosmukis.

Kultūra
-------

Didžiųjų korkatų laikais šalies kultūra labai klestėjo. Čia buvo pastatyti garsiausi architektūros kūriniai, vėliau tapę pavyzdžiu kitų dinastijų architektams. Pats garsiausias kūrinys yra Martando šventykla. Dėl sudėtingos krašto istorijos šiuos laikus pasiekė tik griuvėsiai, tačiau labai daug specialistų ja žavisi kaip vienu tobuliausių Pietų Azijos kūrinių.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK181 |
| --- |
| **Seirijai-Igliauka** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 47,14 km |
| Pradžia | Seirijai |
| Pabaiga | Igliauka |
| Apskritys | Alytaus, Marijampolės |
| Miestai | Simnas |
|  |
| Kelias Marijampolės savivaldybėje |

**KK181** – krašto kelias, jungiantis Seirijus ir Igliauką. Kelio ilgis – 47,14 kilometro. Šiame krašto kelyje yra viena „juodoji dėmė".

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Seirijuose, kryžkelėje su  **132**  Alytus–Seirijai–Lazdijai  ir miestelio gatve. Eina per Lazdijų, Alytaus ir Marijampolės rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Meteliai, Spernia, Kalesninkai, Simnas, Ostampas, Verebiejai, Gudeliai, Šventragis. 
Baigiasi Igliaukoje, sankryžoje su  **A16**  Vilnius–Prienai–Marijampolė  ( **E28**  Berlynas-Gdanskas-Kaliningradas-Marijampolė-Prienai-Vilnius-Minskas ). Kelias eina tarp Dusios ir Metelio ežerų, kelią kerta Alytaus – Šeštokų geležinkelis, kelias driekiasi Žuvinto biosferos rezervato pakraščiu, prie Šventragio kerta Šlavantą. Simne kelias turi trumpą bendrą atkarpą su  **131**  Alytus–Simnas–Kalvarija .

* Kelias Metelių apylinkėseKelias Metelių apylinkėse
* Prie SeirijųPrie Seirijų
* Prie VerebiejųPrie Verebiejų
* Prie RiečiųPrie Riečių

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kartuvės Aušvico koncentracijos stovykloje
**Korimas**, **pakorimas** – mechaninės asfiksijos būdas, kai kaklas suspaudžiamas nuo žuvusiojo kūno svorio užsitraukiančia kilpa. Paprastai kilpos laisvasis galas pritvirtinamas taip, kad nejudėtų. Pakorimas ir pasikorimas yra mirties bausmės, nužudymo ar savižudybės būdas.

Daugeliu atveju mirtis ištinka visai ne nuo uždusimo, o miego arterijų, tiekiančių kraują smegenims, užspaudimo. Netekęs atramos, pakartasis po kelių sekundžių praranda sąmonę (tačiau jei sąmonės nepraranda, kurį laiką trunka kankinanti agonija), o po kelių minučių galima fiksuoti biologinę mirtį dėl negrįžtamų smegenų žievės pažeidimų. Širdies veikla nesustoja dar kurį laiką po kvėpavimo sustojimo.

Nuo antrosios XIX a. pusės daugelyje šalių taikant mirties bausmę naudotas kitoks korimo būdas - nuteistasis ne tik netenka atsparos ir pakimba ant virvės, bet krenta iš didelio aukščio (kelių metrų) per liuką. Tokiu atveju mirtis ištinka ne nuo asfiksijos po kelių minučių, o nuo sprando slankstelių sulaužymo praktiškai akimirksniu. Kariant tokiu būdu reikia apskaičiuoti virvės ilgį priklausomai nuo kūno masės taip, kad galva nebūtų nutraukta nuo kūno (Didžiojo Britanijoje tokiems skaičiavimams buvo sukurta speciali lentelė *Official Table of Drops*).

Istorija
--------

Pirmieji nužudymą kariant pradėjo naudoti keltai, kurie taip aukodavo žmonių aukas dangaus dievui Ezusui. Apie mirties bausmę pakariant mini Servantesas (XVII a.).

Pakorimas kai kuriose situacijose suprantamas kaip negarbinga mirtis, lyginant su sušaudymu. Kartuvėse bausti išdavikai, dezertyrai.

Būdai
-----

Korimas gali būti įvykdytas dviem būdais, kiekvienu kurių mirties priežastys gali skirtis, taip pat skiriasi ir lavono išvaizda, kas aktualu teismo medicinos ekspertams.

* **Metant nuo didelio aukščio su kilpa ant kaklo**. Krentant iš didelio aukščio su virve ant kaklo, ši ne užsmaugia, bet sulaužo sprandą (tiesa, ne visada taip atsitinka, priklauso nuo aukščio ir kitų dalykų), todėl mirtis ištinka greičiau nei kitais korimo atvejais. Šis būdas naudojamas vykdyti mirties bausmes.
* **Korimas kabant (vertikalioje padėtyje)**. Auka krenta iš nedidelio aukščio ir dažniausiai užsmaugiama, o ne nužudoma sulaužant sprandą. Mirtis paprastai trunka ilgiau nei pirmuoju atveju ir yra labiau kankinanti.

Korimo metodu taip pat paremtas ir būdas nusižudyti (pasikorimas).

Jei pakarta neseniai, tokį žmogų galima gaivinti, kaip tai aprašyta skyriuje uždusimas.
**Afrikos Tautų čempionatas**|  |
| **Įkurta** | 2007 m. |
| **Žemynas** | Afrika (CAF) |
| **Dalyvių skaičius** | 16 |
| **Dabartiniai čempionai** | Marokas Marokas (2-as titulas) |
| **Oficiali svetainė** | www.cafonline.com |

**Afrikos Tautų čempionatas** – futbolo varžybos, įkurtos 2008 m. Čempionatą organizuoja Afrikos futbolo konfederacija. Pirmosios varžybos buvo surengtos 2009 m. vasario 22–kovo 8 d. Dramblio Kaulo Krante. Čempionatas žaidžiamas kas dvejus metus ir kaitaliojamos su Afrikos Tautų taure. Kvalifikacija vyksta kiekvienais poriniais metais, o finalas – ne poriniais metais.

Teisę žaisti šiame čempionate turi tik tie Afrikos futbolininkai, kurie žaidžia savo šalių lygose.

Nugalėtojai
-----------

| Metai | Šalis vykdžiusi varžybas |  | Finalas |  | Dėl trečios vietos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nugalėtojas | Rezultatas | Antra vieta | Trečia vieta | Rezultatas | Ketvirta vieta |
| 2009 | Dramblio Kaulo Kranto vėliava Dramblio Kaulo Krantas | Kongo Demokratinė Respublika Kongo Demokratinės Respublika | 2-0 | Gana Gana | Zambija Zambija | 2-1 | Senegalas Senegalas |
| 2011 | Sudano vėliava Sudanas |  |  |  |  |  |  |

Taip pat skaitykite
-------------------

* Afrikos Tautų taurė

Nuorodos
--------

* Afrikos futbolo konfederacija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK165 |
| --- |
| **Šilalė-Šilutė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 58,32 km |
| Pradžia | Šilalė |
| Pabaiga | Šilutė |
| Apskritys | Tauragės, Klaipėdos |
| Miestai | Šilalė, Šilutė |
|  |
| Kelias ties Pajūriu (Šilalės raj.) |

**KK165** – krašto kelias, jungiantis Šilalę ir Šilutę. Kelio ilgis – 58,32 kilometro. Šiame krašto kelyje yra 3 „juodosios dėmės".

Ties Šilute

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Šilalėje, žiedinėje sankryžoje su  **164**  Mažeikiai–Plungė–Tauragė  krašto keliu, jungiančiu Mažeikius su Taurage. Eina per Šilalės ir Šilutės rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Pajūris, Bikavėnai, Gorainiai, Vainutas, Žemaičių Naumiestis, Laučiai, Jonaičiai, Armalėnai ir Macikai. Baigiasi Šilutėje, Žemaičių Naumiesčio gatvėje, kuri įsilieja į Tilžės gatvę. Į vakarus nuo Pajūrio kerta Jūros upę, prie Bikavėnų yra kaimo apylanka, Žemaičių Naumiestyje kerta Šusties upę, prie Jonaičių kerta Šyšos upę.

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| ***Korleonė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Corleone |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Pasquale Squitieri |
| Kompozitorius | Ennio Morricone |
| Vaidina | Giuliano GemmaClaudia CardinaleMichele PlacidoRemo GironeOrazio Orlando |
| Metai | 1978 |
| Žanras | trileris |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Korleonė** (it. *Corleone*) – 1978 m. Italijoje sukurtas filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Giuliano Gemma – Vito Gargano
* Claidia Cardinale – Roza
* Francisco Rabal – donas Žiustas Provenzano
* Michele Placido – Mikelė
* Remo Girone – Bjadžis
* Orazio Orlando
* Tony Kendall
* Stefano Satta Flores

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Vito ir Mikelė buvo artimi draugai, padedantys savo šeimoms ūkininkauti. Vėliau jie susidūrė su tose apylinkėse viešpataujančio dono Provenzano žmonėmis ir apsukresnis Vito priėmė dono pasiūlymą šiam tarnauti. Siekdamas geresnio gyvenimo svajonės, jis neturėjo jokių skrupulų ir, kai to reikėjo, išdavė mirčiai savo vaikystės draugą Mikelę. Vito įsitvirtino Provenzano organizacijoje ir, pastarajam vis daugiau laiko praleidžiant Palerme, tapo jo vietininku. Vėliau, nutaikęs tinkamą momentą, užėmė Provenzano vietą ir įsigalėjo Palerme, tapdamas svarbiausiu donu.