recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pranašo mečetė, žalias kupolas yra virš Mahometo kapo
Pranašo mečetės viduje
**Pranašo mečetė** (arab. المسجد النبوي = *al-Masdschid an-Nabawi*) – pagrindinė Medinos mečetė. Viena švenčiausių vietų tarp musulmonų, piligrimystės centras, joje palaidotas pranašas Mahometas.

622 m. į Jasribą (tuomet taip vadinta Medina) persikėlus Mahometui su pasekėjais iš Mekos, jam buvo suteiktas sklypas namui ir maldos vietai įsirengti. Pirmoji mečetė buvo apie 30x35 m matmenų aptvertas kiemas prie kurio iš rytų pusės buvo Mahometo namas ir po to statyti būstai Mahometo žmonoms. 629 m. kiemas buvo praplėstas į kitas puses ir įgavo kvadrato formą. Mahometas naudojo trijų pakopų minbarą Korano mokymui, tačiau mečetėje dar nebuvo michrabo. Iš pradžių Mahometas meldėsi atsisukęs į Jeruzalę. Po apreiškimo jis pakeitė meldimosi kryptį į Mekoje esančią Kaabą. Toje pusėje kieme buvo pastatyta pavėsinė (kiblos pirmtakė). 632 m. miręs Mahometas buvo palaidotas vienos iš žmonų, Aišos būste. Po to ten pat buvo palaidoti du pirmieji kalifai Abu Bakras (634 m.) ir Umaras (644 m.). Valdant Umarui pavėsinės palmių kamienai buvo pakeisti akmeninėmis kolonomis ir pastatytas naujas medinis stogas.

Pirmas stambus mečetės praplėtimas įgyvendintas valdant Validui I (705−715 m.). Mečetė tapo daugiau nei dvigubai didesnė, į jos struktūrą įtraukti kapai, pastatytas michrabas ir keturi minaretai. Vidus dekoruotas mozaikomis ir marmuru. Reikšmingus praplėtimus vėliau 781 m. įgyvendino kalifas Mahdis ir 862 m. − kalifas Mutevakilis. 1256 m. mečetėje kilęs didelis gaisras sunaikino lubas, Usmano Koraną ir Mahometo minbarą. Ją atstatė Egipto sultonas Beibarsas. 1279 m. sultono Kalaūno al Mansūro nurodymu pastatytas medinis kupolas virš Mahometo kapo. 1467 m. sultonas Kaitbėjus perstatė kupolą į akmeninį ir perstatė maksurą. XVI a. Mediną užkariavo osmanai. Suleimanas Didysis pastatė mihrabą ir amžiaus pabaigoje mečetė praplėsta į vakarų pusę, prie jos pristatytas penktasis minaretas. Dabartinio pavidalo žalias kupolas pastatytas 1818 m. Mahmudo II nurodymu.

1951 m. Saudidai pradėjo atnaujinimų programą, po kurios mečetės plotas buvo praplėstas iki beveik 23 000 m². 1973 m. vakarų pusėje įrengta didžiulė aikštė piligrimams. Nuo pat įkūrimo pradžios Pranašo mečetė buvo statybų pavyzdžių kitoms musulmonų mečetėms. Ji yra antra švenčiausia musulmonų vieta po Kaabos šventyklos Mekoje ir vienas didžiausių musulmonų piligrimystės centrų.

Šaltiniai
---------

* Andrew Petersen. *Dictionary of Islamic Architecture*, 1996, p. 182–184
* Enciklopedija Britanica
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Dilis*Díli, Dilli* |
| --- |
| *Miesto panorama. Horizonte Atauro sala* |
|  |
| 

DilisDilis

8°35′0″ p. pl. 125°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿8.58333°š. pl. 125.58333°r. ilg.﻿ / 8.58333; 125.58333﻿ (Dilis)Koordinatės: 8°35′0″ p. pl. 125°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿8.58333°š. pl. 125.58333°r. ilg.﻿ / 8.58333; 125.58333﻿ (Dilis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+9) |
|  |
| **Valstybė** | Rytų Timoro vėliava Rytų Timoras |
| **Apskritis** | Dilio apskritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1520 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 193 563  |
| **Altitudė** | 11 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Dilis |

**Dilis** (*Díli*, *Dilly* arba *Dilli*) – miestas Rytų Timoro sostinė. Apytiksliai 150 000 gyventojų. Išsidėstęs *Ombai* sąsiauryje, šiaurinėje Timoro salos (ryčiausios iš Mažųjų Sundų salų) pakrantėje. Tai pagrindinis šalies uostas ir verslo centras, yra jūrų ir oro uostai. Dauguma gyventojų – timoriečiai ir atoniečiai, taip pat yra portugalų, arabų musulmonų.

Istorija
--------

Dilį 1520 m. įkūrė portugalai kaip salos administracinį centrą. Siekdami salos kontrolės miestą buvo užėmę ispanai, olandai, anglai. Antrojo pasaulinio karo metu buvo okupavusi Japonija. Rytų Timoras 1975 m. gavo nepriklausomybę nuo Portugalijos, tačiau 1976 m. čia įsiveržė Indonezijos karinės pajėgos ir miestas tapo Indonezijos provincijos (*Timor Timur*) administraciniu centru. Kelis dešimtmečius vyko pilietinis karas tarp Indonezijos kariuomenės ir vietinių partizanų (nepriklausomybės šalininkų). 1999 metais šalis pateko JTO globon, o 2002 m. tapo visiškai nepriklausoma, o Dilis tapo Rytų Timoro sostine.

Sportas
-------

futnolo klubai
* ADR União de Timor – futbolo klubas;
* AS Académica – futbolo klubas;
* AS Ponta Leste – futbolo klubas;
* Boavista – futbolo klubas;
* Cacusan CF – futbolo klubas;
* DIT FC – futbolo klubas;
* Karketu Dili – futbolo klubas;
* AS Marca FC – futbolo klubas;

stadionas
* „Nacionalinis" stadionas, talpinantis 5 000 žiūrovų.
| **Pranciškus Ferdinandas Liubomirskis** |
| --- |
|  |
| Liubomirskiai |
| Herbas „Družina" |
| Herbas „Družina" |
|  |
| Gimė | 1710 m. |
| Mirė | 1774 m. sausio 29 d. (~64 metai) |
| Tėvas | Jurgis Dominykas Liubomirskis |
| Motina | Magdalena Tarlaitė |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Kunigaikštis **Pranciškus Ferdinandas Liubomirskis** (apie 1710–1774 m. sausio 29 d.) – ATR valsatybinis veikėjas, Karūnos didysis ginklininkas (1761–1771), Karūnos didysis vėliavininkas (1773–1774), Bečo seniūnas. Baltojo erelio ordino kavalierius (1762).

Biografija
----------

Lenkijos kunigaikščių Liubomirskių giminės atstovas, herbo „Šreniawa" savininkas. Krokuvos vaivados, kunigaikščio Jurgio Dominyko Liubomirskio (apie 1664–1727), nuo antros santuokos su Magdalena Tarlaite (m. 1732) jaunesnysis sūnus. Vyresnysis brolis – Karūnos didysis ginklininkas, kunigaikštis Antonius Benediktas (.. 1761).

1761 metais po savo brolio Antonio Benedikto Pranciškaus Ferdinando Liubomirskio mirties gavo Karūnos didžiojo ginklininko titulą. 1773 metais buvo paskirtas Karūnos didžiuoju vėliavininku. 

1762 metų rugpjūčio 3 d. Varšuvoje buvo apdovanotas Baltojo erelio ordinu. Buvo ATR psiuntiniu Sankt-Peterburge.
*Taip pat skaitykite – Rogučių sportas*
Parolimpinė piktograma
Rogučių „priksleeën" lenktynės ant užšalusio kanalo Šiaurės Olandijoje, 1966 m.
Lenktynės ant ledo olandiškomis tradicinėmis rogutėmis
**Ledo rogučių lenktynės** (angl. *ice sledge speed racing*) – neįgaliems sportininkams su apatinių galūnių disfunkcija pritaikyta greitojo čiuožimo parolimpinė versija. Lenktynėms naudojama įprasta čiuožykla su 400 m ilgio taku. Pačiūžas atstoja specialios lengvasvorės rogutės (be vairavimo funkcijos). Varžomasi 100, 500, 700, 1 000 ir 1 500 m distancijose, atskirai tarp moterų ir vyrų. Kaip ir įprastame čiuožime, ledo rogutininkai sėdomis išvysto nemenką greitį, judėjimui į priekį naudodamiesi atsispyrimui pritaikytomis lazdomis.

Ledo rogutės populiarios Skandinavijos šalyse, kur daugiausiai iškovota parolimpinių apdovanojimų. Olandijoje kartu su neįgaliaisiais priimta lentyniauti ir sveikiems sportininkams. Panašus inventorius naudojamas rogučių ledo ritulio varžybose. Kanadoje organizuojami kasmetiniai ledo rogučių maratonai Halifakso „Emera Oval" čiuožykloje, kur dalyviais paprastai tampa neįgaliųjų ledo ritulio komandų nariai.

Istorija
--------

Ledo rogučių lenktynės su pertraukomis buvo parolimpinė sporto šaka 1980–1988 m. ir 1994-1998 m.

### Šalys parolimpinėse žaidynėse

* 1980 m. Jeile (Norvegija):

| Viedta | Šalis |  |  |  | Viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Norvegijos vėliava Norvegija | 12 | 14 | 6 | 32 |
| 2 | Suomijos vėliava Suomija | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 3 | Švedijos vėliava Švedija | 0 | 0 | 3 | 3 |
| **Viso** | 14 | 14 | 12 | 40 |

* 1984 m. Insbruke (Austrija).
* 1988 m. Insbruke (Austrija).
* 1994 m. Lilehameryje (Norvegija):

Nors dalyvavo 7 šalys (Norvegija, Austrija, Kanada, Estija, Islandija, Japonija ir Olandija), Norvegija iškovojo beveik visus medalius: visus 8 aukso, visus 8 sidabro ir 7 bronzos, ir tik 1 bronzos medalis atiteko Austrijai. Varžybos vyko 16 rungčių, iš kurių po 8 teko moterims ir vyrams.

* 1998 m. Nagane (Japonija):

| Vieta | Šalis |  |  |  | Viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Japonijos vėliava Japonija | 9 | 12 | 11 | 32 |
| 2 | Norvegijos vėliava Norvegija | 7 | 4 | 5 | 16 |
| **Viso** | 16 | 16 | 16 | 48 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Disabled Sports. Ice Sledge Racing
2. ↑  Annual Skate the Common Marathon on the Emera Oval Archyvuota kopija 2018-02-04 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Ice Sledge Speed Skating at the Geilo 1980 Paralympic Winter Games
4. ↑  Ice Sledge Speed Skating at the Innsbruck 1984 Paralympic Winter Games
5. ↑  Ice Sledge Speed Skating at the Innsbruck 1988 Paralympic Winter Games
6. ↑  Ice Sledge Speed Skating at the Lillehammer 1994 Paralympic Winter Games
7. ↑  Ice Sledge Speed Skating at the Nagano 1998 Paralympic Winter Games
**Pranciškus Augustaitis** (1848 m. vasario 5 d. Voveriuose, Sintautų valsčius – 1915 m. Marijampolėje) – lietuvių kunigas, pedagogas, istorikas.

Biografija
----------

Baigė Seinų kunigų seminariją ir Sankt Peterburgo dvasinę katalikų akademiją. Antano Tatarės mokinys. 1871 m. teologijos magistras. 1871–1908 m. dėstė Seinų kunigų seminarijoje, 1908–1911 m. Sankt Peterburgo dvasinės katalikų akademijos profesorius, Seinų kapitulos kanauninkas ir prelatas. Nuo 1911 m. Marijampolės klebonas.

Parašė „Bažnyčios istoriją" (rankraštis). 1909–1912 m. žurnale „Vadovas" paskelbė Vygrių ir Seinų vyskupijų bei jų bažnyčių istorijos aprašymų. Lenkų kalba paskelbė kelių Seinų vyskupų, tarp jų Antano Baranausko biogramas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Pranciškus Augustaitis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 207 psl.

Nuorodos
--------

* Algimantas Katilius. Seinų kunigų seminarijos profesorius Pranciškus Augustaitis
Gyventojų kitimas 1950–2009 m. Per šį laikotarpį gyventojų skaičius padidėjo keturis kartus. Grafike gyventojų skaičius yra pateikiamas milijonais.
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Turkmėnijos demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 5 054 828 (2011 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**

* *0–14 m.:* 27,5 % (696 749 vyrai ir 679 936 moterys)
* *15–64 m.:* 68,4 % (1,692,885 vyrai ir 1 724 019 moterų)
* *65 m. ir vyresni:* 4,1 % (88 590 vyrų ir 115 324 moterys) (2011 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana:**

* *bendras:* 25,3 m.
* *vyrų:* 24,9 m.
* *moterų:* 25,8 m. (2011 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 1,143 % (2011 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 19,55 gimimų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 6,21 mirčių/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Migracijos indeksas:** –1,9 migrantų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Urbanizacija:**

* *mieste gyvenančių žmonių skaičius:* 50 % (2010 apsk.)
* *mieste gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:* 2,2 % (2010–15 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas:**

* *Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *15–64 metų:* 0,98 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,77 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 0,98 vyro vienai moteriai (2011 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas:**

* *bendra:* 40,89 mirčių/1000 gimimų
* *vyrų:* 48,77 mirčių/1000 gimimų
* *moterų:* 32,61 mirčių/1000 gimimų (2011 m. apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:* 68,84 m.
* *vyrų:* 65,87 m.
* *moterų:* 71,96 m. (2011 apsk.)

**AIDS/ŽIV:**

* *paplitimas tarp suaugusiųjų:* <0,1 % (2007 m. apsk.)
* *bendras skaičius:* <200 (2007 m. apsk.)
* *mirčių skaičius:* <100 (2004 m. apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:**

* *bendras:* 98,8 %
* *vyrų:* 99,3 %
* *moterų:* 98,3 % (1999 apsk.)

**Religijos:**

* *musulmonai:* 89 %
* *stačiatikiai:* 9 %
* *nežinomi:* 2 % (2003 m. surašymas)

**Kalbų vartojimas:**

* *turkmėnų:* 72 %
* *rusų:* 12 %
* *uzbekų:* 9 %
* *kitos:* 7 % (2003 m. surašymas)

**Etninės grupės:**

* *turkmėnai:* 85 %
* *uzbekai:* 5 %
* *rusai:* 4 %
* *kiti:* 6 % (2003 m. surašymas)

Šaltiniai
---------

* Turkmėnija CŽV pasaulio faktų knygoje (anglų kalba) Archyvuota kopija 2007-06-12 iš Wayback Machine projekto.

  

v • a • r **Azijos gyventojai** 

Afganistanas |
Armėnija |
Azerbaidžanas |
Bahreinas |
Bangladešas |
Brunėjus |
Butanas |
Egiptas |
Filipinai |
Gruzija |
Indija |
Indonezija |
Iranas |
Irakas |
Izraelis |
Japonija |
Jemenas |
Jordanija |
Jungtiniai Arabų Emyratai |
Kambodža |
Kataras |
Kazachija |
Kinija |
Kipras |
Kirgizija |
Kuveitas |
Laosas |
Libanas |
Malaizija |
Maldyvai |
Mongolija |
Mianmaras |
Nepalas |
Omanas |
Pakistanas |
Pietų Korėja |
Rytų Timoras |
Rusija |
Saudo Arabija |
Singapūras |
Sirija |
Šiaurės Korėja |
Šri Lanka |
Tadžikija |
Tailandas |
Turkija |
Turkmėnija |
Uzbekija |
Vietnamas
|  |
| --- |
| Niamh Kavanagh |
|  
Niamh Kavanagh Osle 2010 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Niamh Kavanagh |
| Gimė | 1968 m. vasario 13 d. (55 metai) Finglasas, Airija |
| Kilmė | Airijos vėliava Airija |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė |
| Instrumentai | vokalas |
| Aktyvumo metai | 1990–dabar |

Niamh Kavanagh 1993 m. Eurovizijoje
Niamh Kavanagh atlieka „It’s for you" 2010 m. Eurovizijos pusfinalyje
**Niamh Kavanagh** (g. 1968 m. vasario 13 d.) – airių dainininkė, 1993 m. „Eurovizijos" dainų konkurso laimėtoja.

Dainininkė dar kartą atstovavo Airijai 2010 m. Eurovizijoje Osle, su daina „It’s for You". Dainą atliko antrajame konkurso pusfinalyje, kuris vyko 2010 m. gegužės 27 dieną ir iš 17 dalyvių užėmė 9 vietą, todėl ji dalyvavo finale gegužės 29 d. Finale ji užėmė 23 vietą iš 25 dalyvių, gavusi 25 taškus.

Eurovizija
----------

### 1993 m.

*Pagrindinis straipsnis: 1993 m. Eurovizija.*
1993 m. kovo 14 d. Kavanagh dalyvavo RTE nacionaliniame dainų konkurse, kurio nugalėtojas atstovauja Airijai Eurovizijos dainų konkurse, kuris vyks Milstrite. Kavanagh atliko dainą „In Your Eyes" (žodžius ir muziką suskūrė Jimmy Walsh). Ji laimėjo nacionalinį dainų konkursą su 118 taškų.

Gegužės mėnesį vykstančioje Eurovizijoje Kavanagh atliko „In Your Eyes". Su 187 taškais (tuo metu rekordas), Kavanagh laimėjo konkursą. Daina „In Your Eyes" tapo vienas geriausiai parduodamų Airijos Respublikoje 1993 metais ir pasiekė 24 vietą Jungtinėje Karalystėje. Vėliau daina tapo dukart platininiu.

### 2010 m.

*Pagrindinis straipsnis: 2010 m. Eurovizija.*
Kavanagh dar kartą atstovavo Airijai 2010 m. Eurovizijoje su daina „It’s for you". Konkursas vyko Osle, Norvegijoje (pusfinalis vyko 2010 m. gegužės 27 d. finalas galutinis: 2010 m. gegužės 29 d.) Dainą „It’s for you" parašė Niall Mooney, Marten Eriksson, Lina Eriksson and Jonas Gladnikoff.

Pagal „The Irish Times", Kavanagh gavo „milžinišką paramą" iš žurnalistų ir žiūrovų Osle. Pusfinalio etape, kuris vyko 2010 m. gegužės 27 d. ji pateko į finalą. Tai buvo pirmas kartas per pastaruosius ketverius metus, kai Airija pateko į finalą. Eurovizijos finale Niamh Kavanagh surinko 25 taškus ir užėmė 23 vietą.

Diskografija
------------

### Albumai

* 1995 – Flying Blind
* 1998 – Together Alone (su Gerry Carney)

### Singlai

* 1993 – In Your Eyes
* 1994 – Red Roses for Me (su The Dubliners)
* 1995 – Flying Blind
* 1995 – Romeo’s Twin
* 1998 – Sometimes Love
* 2010 – It’s for You
* 2011 – A Fool for You No More

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Niamh Kavanagh** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Airija Linda Martin  *„Why Me?"*** |  **Eurovizijos dainų konkurso nugalėtoja**1993 | Po to:**Airija Paul Harrington ir Charlie McGettigan  *„Rock 'n' Roll Kids"*** |
| Prieš tai:**Linda Martin  *„Why Me?"*** |  **Airijos atstovė Eurovizijoje**1993 | Po to:**Paul Harrington ir Charlie McGettigan  *„Rock 'n' Roll Kids"*** |
| Prieš tai:**Sinéad Mulvey ir Black Daisy  *„Et Cetera"*** |  **Airijos atstovė Eurovizijoje**2010 | Po to:**Jedward  *„Lipstick"*** |
Ledkalnis B-15A 2001 m.
**Ledkalnis B-15** – didžiausias pastebėtas pasaulio ledkalnis Antarktidoje. Jis yra 295 km ilgio ir 37 km pločio, paviršiaus plotas sudaro 11 000 km². 2000 m. kovo mėnesį jis atskilo nuo Roso šelfinio ledyno, o dalis suskilo į mažesnius ledynus. Didžiausia iš šių atskilusių dalių buvo pavadinta B-15A. 2003 m. šis ledynas pradėjo dreifuoti ir pasuko į šiaurę, o 2005 m. skilo į kelias dalis. Po dešimtmečio šis ledkalnis vis dar neištirpęs.

2001 m. sausio 29 d. mokslininkai B-15A ledkalnyje įtaisė GPS siųstuvus, siekdami matyti kintančią ledkalnio poziciją. Tai buvo pirmas kartas pasaulyje, kai ledkalnis tiriamas tokiu metodu. GPS leido pamatyti ir sekti šio ledkalnio kelią.

2005 m. balandžio 10 d. šis ledynas susidūrė su Drygalskio ledo liežuviu, dėl to nuo šio liežuvio nuskilo 8 km² ledo gabalas ir buvo pakeistas Antarktidos žemėlapis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mammoth Iceberg Is Born In Antarctic
2. ↑  World’s largest iceberg 'goes bump in the night



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ledkalnis B-15** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Nianganis |
| --- |
|  |
| **Aukštis** | 2592 m |
| **Žemynas** | Afrika |
| **Šalys** | Zimbabvės vėliava Zimbabvė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Nianganis

  |
| **Koordinatės:** | 18°18′0″ p. pl. 32°51′0″ r. ilg.﻿ / ﻿18.30000°š. pl. 32.85000°r. ilg.﻿ / 18.30000; 32.85000Koordinatės: 18°18′0″ p. pl. 32°51′0″ r. ilg.﻿ / ﻿18.30000°š. pl. 32.85000°r. ilg.﻿ / 18.30000; 32.85000 |
|  |
|  **Vikiteka** | Nianganis |

**Nianganis** (angl. *Mount Nyangani*, šon. *Gomo reNyangani*) – aukščiausias Zimbabvės kalnas. Jo aukštis siekia 2592 m virš jūros lygio. Kalnas yra Nianganio nacionaliniame parke, apie 275 km į pietryčius nuo šalies sostinės Hararės. Dėl palyginus žemo kalno aukščio ir tropinės vietos sniegas čia iškrenta labai retai, paskutinį kartą jis užfiksuotas 1935 m. rugpjūtį.

Nianganio višukalnę galima pasiekti pėsčiomis per 1-3 valandas pagal 4 paruoštus turistinius maršrutus.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Šis straipsnis apie Islamo terminą. Apie filmą skaitykite straipsnyje Fitna (filmas).*
**Fitna** (فتنة) – arabiškas žodis, apimantis tokias sąvokas kaip suskilimas, atsiskyrimas, perversmas, anarchija. Dažnai vartojamas kalbant apie pilietinį karą, nesutarimus, pasidalijimą islamiškoje visuomenėje, turint omenyje tikėjimo išbandymo laikotarpį; daugmaž atitinkanti koncepcija krikščioniškoje eschatologijoje yra tribuliacija. Pirminė žodžio reikšmė buvo metalų gryninimas (nešvarumų pašalinimas), tačiau ilgainiui terminas tapo populiarus apokaliptiniuose raštuose ir tapatinamas su pilietiniais islamiškais karais.

Skirtinguose Korano vertimuose žodžiui suteikiamos skirtingos reikšmės:

(8:39) „Todėl kovok prieš juos kol neliks netikėjimo (*fitna*) ir visi pasiduos Alacho tikėjimui"
(8:39) „Ir kovok prieš juos kol neliks persekiojimo (*fitna*) ir tikėjimas turi būti tik Alacho (Alachui)"
Termino reikšmė apokaliptiniuose raštuose iliustruojama pavyzdžiais žmonių, išgyvenančių kraštutinį moralinį ir psichologinį stresą, priverstų rinktis tarp tikėjimo ir to, ką gali gauti iš pasaulio (arba kai kuriais atvejais pačių gyvybės); bei dažnai atlikti pasirinkimą nežinodami, kas yra gėris, ir kas blogis.

Žodis taip pat kartais verčiamas kaip „maištavimas", kas reikštų musulmonų bendruomenės suskilimą, šiai praradus proporcijų ir tikrovės nuovoką (*maslaha* – „visuomeninė gerovė").
| ***Nokautas*** |
| --- |
|  |
| Pavadinimas | Nokaut |
| Kilmės šalis |  Jugoslavija Italija |
| Režisierius | Boro Draskovic |
| Vaidina | Milan Galovic  Barbara Bouchet  Margaret Lee |
| Metai | 1971 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 91 min. |
| Kalba | serbų |
| **IMDb įrašas** |

**Nokautas** – 1971 m. sukurtas filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Milan Galovic – Markas
* Barbara Bouchet – Barbara
* Margaret Lee – Olga
* Milivoje Zivanovic
* Miodrag Andric
* Jagoda Kaloper
* Liljana Krstic
* Milja Vujanovic

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Keletą metų praleidęs JAV, Markas grįžta į gimtinę. Įpatęs prie nuotykių, jis stengiasi visiems padaryti įspūdį, net jei ir neturi tam pakankamai lėšų. Jis ketina vesti pasiturinčią amerikietę Barbarą, o kad priartėti prie jos statuso, bando užsidirbti prekiaudamas narkotikais. Negana to, Markas susižavi gide dirbančia Olga ir, slapta nuo Barbaros, pradeda su šia susitikinėti. Pastaroji, supratusi, kad yra apgaudinėjama, o Markas dar ir vagia jos pinigus, palieka jį ir išvyksta. Markas bando apgauti narkotikų tiekėjus, tačiau įklimpsta ir lieka šiems skolingas, o policija nori, kad jis išduotų tiekėjus. Markas tikisi, kad Olga padės jam pabėgti į kitą šalį, tačiau ši jį išduoda narkotikų tiekėjams.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Noilandas*Neuland* |
| --- |
| *Pagrindinė Noilando gatvė* |
|  |
| 

NoilandasNoilandas

22°38′0″ p. pl. 60°07′0″ v. ilg.﻿ / ﻿22.63333°š. pl. 60.11667°r. ilg.﻿ / 22.63333; 60.11667﻿ (Noilandas)Koordinatės: 22°38′0″ p. pl. 60°07′0″ v. ilg.﻿ / ﻿22.63333°š. pl. 60.11667°r. ilg.﻿ / 22.63333; 60.11667﻿ (Noilandas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Paragvajaus vėliava Paragvajus |
| **Departamentas** | Bokeronas |
|  |
| **Gyventojų** (2008) | 3 400  |
| **Altitudė** | 122 m |

**Noilandas** (isp. *Neuland*), **Noliando kolonija** – Rusijos menonitų gyvenvietė vakarų Paragvajuje, Gran Čiake, Bokerono departamente, į pietus nuo Filadelfijos. 3,4 tūkst. gyventojų (2008 m.).

Geografija
----------

Noilandas yra 122 m aukštyje virš jūros lygio, 497 km nuo šalies sostinės Asunsjono. Klimatas tropinis; aukščiausia temperatūra vasarą 45 °C, žemiausia žiemą 9 °C. Būdingos ilgos sausros ir audringos liūtys.

Istorija
--------

Kolonija įkurta vokiečių menonitų iš Rusijos 1947 m. balandžio 26 d. Pavadinimas kilo iš vokiečių kalbos ir reiškia „naujoji žemė".

Ekonomika ir transportas
------------------------

Noliande verčiama daugiausia žemės ūkiu: auginami žemės riešutai, medvilnė, sezamas. Pieninė – mėsinė gyvulininkystė.

Miestas sujungtas su Transčiako plentu IX keliu.

Kultūra
-------

Noilande leidžiamas mėnesinis žurnalas vokiečių kalba *Neuland – Informiert und Diskutiert*. Gegužės mėnesį rengiamas rodeo. Yra kolonizacijos istorijos muziejus ir paminklas Čiako karo didvyriams. 1993 m. įkurtas muzikinio švietimo centras.
Koordinatės: 54°54′09″š. pl. 23°55′13″r. ilg.﻿ / ﻿54.902538°š. pl. 23.920354°r. ilg.﻿ / 54.902538; 23.920354

 *Kitos reikšmės – Aušra (reikšmės).*

| Kino teatras „Aušra" |
| --- |
|  |
| Vieta | Kaunas, Aušros g. 18 / Lietuvių g. 37 |
| Statusas | neveikiantis |
| Statybų pradžia | 1938 m. |
| Statybų pabaiga | 1939 m. |
| Plotas | 1000 m² |

**Kauno kino teatras „Aušra"** – buvęs kino teatras Kaune, Aušros g. 18 / Lietuvių g. 37 (anksčiau Aušros g. 14A), atidarytas tarpukaryje, 1939 m. 

2008 m. paskelbtas vietinės reikšmės architektūros paminklu (unik. kodas 32458). Statinio projekto autorius nenustatytas.

Istorija
--------

1939 m. atidarytas kino teatras Kaune buvo reklamuotas kaip didžiausias tuometinis miesto teatras, turėjęs 800 sėdimų vietų. Moderniame teatre su naujausia kino aparatūra buvo įrengta ir naujovė, kurios kituose teatruose nebuvo – „automatinis oro grynintojas", seansų metu tiekęs į salę gryną orą. Salės aptarnaujantis personalas (bilietininkės, vietų rodytojos) dėvėjo pasiūtas uniformas. 1939 m. „Aušra" buvo vienas iš 16 stacionarių Kauno kino teatrų.

Architektūra
------------

Pastatas išsiskiria pagrindiniu lenktu fasadu, apjungiančiu dvi susikertančias gatves. Fasadas tinkuotas, funkcionalizmo stilistikos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kino teatras". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-06-13.
2. ↑  *Architektūros objektai*. Žaliakalny netrukus atidaromas naujas kinas („Lietuvos žinios", 1939-12-07, p.8)[neveikianti nuoroda]
3. ↑  Gediminas Jankauskas. Tarpukario Kauno kino teatrai

Nuorodos
--------

* Tarpukario Kauno kino teatrai[neveikianti nuoroda]
Kasia Kowalska, 2023
**Katarzyna „Kasia" Kowalska** (g. 1973 m. birželio 13 d. Sulejuveke, Lenkija) – lenkų poproko dainininkė, dainų autorė ir prodiuserė.

Jos muzikinė karjera prasidėjo 1980 metais, kai dainavo grupėse Human, Fatum ir Talking Pictures. 1994 metais pradėjo solo karjerą ir tais pačiais metais išleido albumą „Gemini".

1995 metais dainininkė dalyvavo Sopoto festivalyje, kur pelnė Didįjį prizą. Po to ji išleido 2-ąjį albumą „Koncert Inaczej".

1996 m. atstovavo Lenkijai Eurovizijos konkurse su daina „Chcę znać swój grzech…" ir užėmė 15 vietą su 31 tašku. Vėliau ji nusifilmavo filme „Nocne Graffiti" ir įrašė garso takelį šiam filmui.

Diskografija
------------

* 1994 – *Gemini*
* 1995 – *Koncert Inaczej*
* 1996 – *Czekając na…*
* 1998 – *Pełna obaw*
* 2000 – *5*
* 2002 – *Antidotum*
* 2004 – *Samotna w wielkim mieście*
* 2008 – *Antepenultimate*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kasia Kowalska** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
* Diskografija svetainėje discogs.com

  


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Justyna Steczkowska  *„Sama"*** |  **Lenkijos atstovė Eurovizijoje**1996 | Po to:**Anna Maria Jopek  *„Ale jestem"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Turkmenabatas*Türkmenabat* |
| --- |
|        |
| 

TurkmenabatasTurkmenabatas

39°05′0″ š. pl. 63°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿39.08333°š. pl. 63.56667°r. ilg.﻿ / 39.08333; 63.56667﻿ (Turkmenabatas)Koordinatės: 39°05′0″ š. pl. 63°34′0″ r. ilg.﻿ / ﻿39.08333°š. pl. 63.56667°r. ilg.﻿ / 39.08333; 63.56667﻿ (Turkmenabatas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+5) |
|  |
| **Valstybė** | Turkmėnijos vėliava Turkmėnija |
| **Velajatas** | Lebapo velajatas |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 234 800  |
|  |
|  **Vikiteka** | Turkmenabatas |

**Turkmenabatas** (turkm. *Türkmenabat*) – miestas rytų Turkmėnijoje, prie Amudarjos upės; Lebapo srities centras. 234,8 tūkst. gyventojų (2007). Geležinkelio mazgas. Išvystyta lengvoji (medvilnės, tekstilės, siuvimo, avalynės), maisto, chemijos (visų pirma trąšų), naftos, metalo, medienos pramonė. Yra pedagogikos institutas, teatras, istorijos ir kraštotyros muziejus.

Istorija
--------

Gyvenvietė įkurta 1886 m. kaip **Čardžujus**. 1924–1927 m. vadinosi **Leninskas**, po to vėl Čardžujus, nuo 1940 m. **Čardžou**. 1991 m. pavadintas **Turkmenabatu**.

### Pavadinimo kilmė

Persų kalba *چهارجوی* (*Čardžuj*) reiškia „Keturios srovės, upės".
Koordinatės: 47°33′27″ š. pl. 10°45′00″ r. ilg.﻿ / ﻿47.55750°š. pl. 10.75000°r. ilg.﻿ / 47.55750; 10.75000

Noišvanšteino pilis
**Noišvanšteinas** (vok. *Neuschwanstein*) – pilis Bavarijoje, Vokietijoje. Ją pastatyti sugalvojo Bavarijos karalius Liudvikas II.

Istorija
--------

1861 m. į Bavarijos sostą sėdo aštuoniolikmetis Liudvikas II. Netrukus po to Bavarijos Alpėse ant kalvos jis ėmėsi statyti šią nuostabią pilį. Įkvėptas padavimų, taip pat Richardo Vagnerio operų, kurios įkūnija vokiečių legendas, Liudvikas projektavo buveinę su bokštais, smailiais bokšteliais ir net dirbtine ola. Jos vidus dekoruotas ne vienu, bet keliais įmantriais stiklais. Pasakų pilimi valdovas džiaugėsi trumpai - praėjus vos 100 dienų po to, kai į ją įsikraustė, jis paskelbtas negalinčiu valdyti ir iškeldintas į kitą jam priklausančią buveinę, kurioje vėliau mirė.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
* Noišvanšteinas iš toliNoišvanšteinas iš toli
* NoišvanšteinasNoišvanšteinas

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Noišvanšteinas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2006-10-15 iš Wayback Machine projekto.
* Noišvanšteinas
| Vipetas |
| --- |
|  |
|  |
| Standartas: | Nr. 162, X FCI grupė, 3 sekcija (trumpaplaukiai kurtai) |
| Ūgis (ties ketera) |
| Patinas: | 47-51 cm |
| Kalė: | 44-47 cm |
| Svoris |
| Patinas: | 15-21 kg |
| Kalė: | 11-17 kg |
| Savybės |
| Plaukas: | Trumpas, lygus, tankus |
|  |
| Aktyvumas: | Labai aukštas |
|  |
| Intelektas: | Aukštas |
|  |
| Temperamentas: | Ramus, tylus, prieraišus, draugiškas, jautrus |
|  |
| Tinkamumas apsaugai: | Žemas |
|  |
| Tinkamumas tarnybai: | Vidutinis |
|  |
| Vados dydis: | 2-5 šunys |
|  |
| Ilgaamžiškumas: | 12-15 m. |

**Vipetas** (angl. *whippet*) – viena iš kurtų veislių, dar vadinami **anglų kurtais**.

Kilmė ir paskirtis
------------------

Vipetai buvo išvesti XIX amžiuje šiaurės Anglijoje kiškių medžioklei, o vėliau buvo naudojami kaip lenktyniniai šunys šunų lenktynėse.

1891 m. vipetus pripažino oficialios kinologų organizacijos – jiems leista dalyvauti Anglijos šunų parodose.

Vipetai yra labai greiti šunys (greitis siekia iki 45-55 km/h), sportiški ir elegantiški. Netinka būti sarginiais šunimis, kadangi pasitiki žmonėmis ir dažniausiai neloja. Šie šunys pasižymi ypač gera sveikata, vidutinis gyvenimo amžius – iki 15 metų.

Charakteris
-----------

Vipetas
Namuose vipetai būna labai ramūs ir tylūs. Jie yra labai prieraišūs ir draugiški, besidžiaugiantys ne tik šeimininkais, bet ir namuose apsilankančiais svečiais. Labai draugiški ir su vaikais, mėgsta žaisti. Nežinomi atvejai, kad būtų įkandę žmogui ar užpuolę. Kartais šiuos kurtus laiko tam, kad vaikai prarastų baimę gyvūnams, nes vipetai yra ypatingai geri, ramūs ir stabilaus charakterio.

Labai nemėgsta grubaus elgesio. Nuo grubaus elgesio vipetas užsidaro savyje. Bausme vipetui gali būti pakeltas šeimininko balsas, nes jis puikiai jaučia šeimininko nuotaiką, pažįsta šeimininko veido išraišką.

Priežiūra ir dresūra
--------------------

Vipetų priežiūra paprasta – retkarčiais guminiu šepečiu reikia pašukuoti trumpą kailį. Neskleidžia specifinio kvapo. Mėgsta šilumą.

Vipetai labai lengvai dresiruojami, labai paklusnūs. Lakstydami lauke su kitais šunimis atbėga vos išgirdę šeimininko balsą. Vipetai labai mėgsta fizinį aktyvumą, todėl turi būti skiriama nemažai laiko jiems išsilakstyti.

Elgsena su kitais šunimis
-------------------------

Vipetai gerai sutaria su kitais vipetais ar kitų veislių šunimis. Netgi rekomenduojama vipetus laikyti du, tris ar net daugiau. Jiems labai nepatinka vienatvė, ilgam palikti vieni labai liūdi.

Nuorodos
--------

* Lietuvos kurtų savininkų klubas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vipetas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Šeratono stiliaus tambūrinis stalas (apie 1810-1820 m.). Centrinės durelės su inkrustuotu JAV heraldiniu ereliu
**Tambūrinis stalas** (angl. *tambour desk*) – rašomasis stalas su ant paviršiaus įtaisytu antstatu su stalčiukais ir nišomis, primenantis stalą *bureau à gradin*. Antstato stalčiukus ir lentynėles esant reikalui uždengia stumdomos širmos *tambūrai* (angl. *tambours*) iš pusapvalių strypelių ar lentelių. Atidarant šios širmos nustumiamos į šonus, viena kairėn, kita – dešinėn.

Tambūrinio stalo širmos pagamintos iš vertikaliai išdėstytų strypelių ar lentelių. Tuo tarpu ritininio stalo gaubto elementai išdėstyti horizontaliai. Tambūrinis stalas stovi ne ant pjedestalų, o ant trumpų kojų, prilaikančių nedideles spinteles su keletu stalčių. Neretai tambūrinio stalo rašomojo paviršiaus priekinė dalis nenaudojama gali būti užverčiama link antstato ar įstumiama į specialų plyšį.

Tambūriniai stalai yra JAV kilęs būdingas senovinis stalų tipas.

Nuorodos
--------

1. ↑  Tambour Desk[neveikianti nuoroda]
**Nojus Feigelmanas** (1918 m. vasario 8 d. Panevėžys – 2002 m. rugsėjo 7 d. Aškelonas) – Lietuvos knygotyrininkas, bibliografas.

Biografija
----------

1936–1940 m. studijavo Vytauto Didžiojo universiteto Technikos fakultete, 1959 m. baigė Vilniaus universiteto Istorijos ir filologijos fakultetą.

1945–1949 m. Vilniaus universiteto Karinės katedros dėstytojas, 1950–1962 m. Vilniaus universiteto bibliotekos vyr. bibliografas, 1962–1967 m. Retų knygų ir rankraščių skyriaus, 1967–1991 m. Senų spaudinių skyriaus vedėjas. 1991 m. išvyko į Izraelį.

Parengė apie 1800 leidinių bibliografinę rodyklę „Senoji lietuviška knyga Vilniaus universitete", 1959 m. katalogą „Lietuvos inkunabulai", 1975 m. 1501–1550 m. paleotipų (1409 pavadinimų) katalogą „Vilniaus universiteto bibliotekos paleotipai", bendraautoriai Irena Daugirdaitė, Petras Račius, 2003 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Nojus Feigelmanas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 20 psl.
| **Aušra Lėka** |
| --- |
| Gimė | 1957 m. vasario 16 d. (66 metai)Kaunas |
| Sutuoktinis (-ė) | Ipolitas Lėka |
| Vaikai | Augusta, Domnika |
|  |
| Veikla | žurnalistė, redaktorė |
|  |
| Alma mater | 1980 m. Vilniaus universitetas |

**Aušra Ražaitytė-Lėka** (g. 1957 m. vasario 16 d. Kaune) – Lietuvos žurnalistė, redaktorė.

Biografija
----------

1963–1974 m. mokėsi Kauno Salomėjos Nėries vidurinėje mokykloje. 1974–1980 m. studijavo Vilniaus universitete.

1979–1985 m. LSSR literatūros muziejaus mokslinė sekretorė, skyriaus vedėja. 1985–1992 m. dienraščio „Kauno tiesa" (nuo 1992 m. „Kauno diena") korespondentė, atsakingoji sekretorė, 1992–1999 m. specialioji korespondentė Vilniuje, 1999–2007 m. vyriausioji redaktorė. 2007–2008 m. LTV naujienų tarnybos direktorė. 2008–2017 m. savaitraščio „Veidas" žurnalistė. 2017–2019 m. dienraščio „Lietuvos žinios" žurnalistė. Nuo 2019 m. *diena.lt* žurnalistė.

Įvertinimas
-----------

* 2002 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kas yra kas: Lietuvos moterys. - Kaunas: Neolitas, 2007. - 261 psl.
2. ↑  Aušra Lėka: žurnalistika be dirbtinių skandalų, 2007-04-08
3. ↑
| **Tamara Lochankina** |
| --- |
| Gimė | 1950 m. sausio 6 d. (73 metai)Irkutskas, Rusija |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja |
| Partija | Rusų aljansas |
|  |
| Alma mater | Novgorodo pedagoginis institutas |

**Tamara Lochankina** (g. 1950 m. sausio 6 d. Irkutske, Rusija) – Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija
----------

1974 m. baigė Novgorodo pedagoginį institutą, anglų ir vokiečių kalbų mokytoja.

1974–1991 m. Klaipėdos Maksimo Gorkio vidurinės mokyklos anglų ir vokiečių kalbų mokytoja. 1991 m. nevalstybinės specialiosios pagrindinės mokyklos „Svetliačiok" steigėja ir buvusi direktorė (iki 2012 m.).

Politinės partijos Rusų aljansas valdybos pirmininkė.

2000–2003 m. 2003–2007 m. 2007–2011 m. ir 2011 m. (atsistatydino) Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narė.

1989 m. Rusų kultūros draugijos „Otečestvo" pirmininkė. Vaikas Aleksandras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos lenkų rinkimų akcija – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-10 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Kasia Moś |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Katarzyna Moś |
| Gimė | 1987 m. kovo 3 d. (36 metai)Silezijos Ruda, Lenkijos vėliava Lenkija |
| Kilmė | Bytomas, Lenkijos vėliava Lenkija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė, dainų autorė |
| Aktyvumo metai | 2002–dabar |
| Įrašų kompanija | Fonografika |

**Katarzyna „Kasia" Moś** (g. 1987 m. kovo 3 d. Silezijos Rudoje) – Lenkijos dainininkė ir dainų autorė.

Biografija
----------

Kasia Moś gimė 1987 metais Silezijos Rudoje, pietų Lenkijoje. Augo muzikalioje šeimoje, kur visi nariai yra profesionalūs smuikinininkai. Jos brolis yra kompozitorius, o tėvas – įžymus kamerinio orkestro dirigentas. Dar vaikystėje įstojusi į muzikos mokyklą ji įvaldė grojimo violončele ir pianinu meną, o vėliau aukštojoje mokykloje studijavo džiazą ir šiuolaikinę muziką. 

2006 metais Kasia Moś debiutavo nacionalinėje „Eurovizijos" atrankoje su daina „I Wanna Know" ir užėmė 10 vietą. 2011 m. išvyko į Las Vegasą, kur susipažino su garsiu prodiuseriu Robin Antin, subūrusiu grupę „Pussycat Dolls". Atlikėja buvo pasirašiusi pusantrų metų trukmės sutartį ir dainavo „Pussycat Dolls Burlesque Review" trupėje. Vėliau Kasia sugrįžo į Lenkiją, dainavo įvairiuose festivaliuose, užėmė trečią vietą populiariame lenkų šou „Must Be the Music" ir įrašė pirmąjį albumą „Inspination". 2016 metais su kūriniu „Addiction" antrą kartą pasirodė nacionalinėje atrankoje ir užėmė šeštą vietą. Galiausiai 2017 m. Kasia su daina „Flashlight" laimi nacionalinę atranką ir atstovavo Lenkijai „Eurovizijoje" Kijeve.

Diskografija
------------

### Albumai

* 2015: *Inspination*

### Singlai

* 2015: *Pryzmat*
* 2016: *Addiction*
* 2017: *Flashlight*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kasia Moś** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Daina „Flashlight"

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Michał Szpak  *„Color of Your Life"*** |  **Lenkijos atstovė Eurovizijoje**2017 | Po to:**–** |
| **Aušra Feser** |
| --- |
| Gimė | 1964 m. balandžio 30 d. (59 metai)Rokiškio rajonas |
| Gyven. vieta | Neringa |
| Tautybė | Lietuvė |
| Pilietybė |  Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Werner Jürgen Feser |
| Vaikai | Martyna Feser (1989)Lukas Feser (1995) |
|  |
| Veikla | Politikė, valstybės tarnautoja |
| Organizacijos | Kuršių nerijos nacionalinis parkas |
| Pareigos | CEO |
| Partija | LiCS, LVŽS, LSDP, DSVL |
|  |
| Alma mater | 1986 m. Vilniaus universitetas |

**Aušra Feser** (g. 1964 m. balandžio 30 d. Rokiškio raj.) – Neringos politikė, valstybės tarnautoja.

Biografija
----------

1987 m. baigė Vilniaus universitetą, geografijos dėstytoja.

Nidos kultūros ir turizmo informacijos centro „Agila" renginių režisierė. „Nehrung reisen" firmos bendrasavininkė. 

2007–2011 m. Neringos savivaldybės mero pavaduotoja, 2007–2011 m. 2011–2015 m. 2015–2019 m. Neringos savivaldybės tarybos narė.
Nuo 2013 m. Kuršių nerijos nacionalinio parko direktorė.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑   Archyvuota kopija 2012-01-18 iš Wayback Machine projekto.
8. ↑
|  |
| --- |
| Tamar Kaprelian  arm. Թամար Գաբրելեան |
|  
Tamar Kaprelian 2015 m. |
| Biografija |
| Gimė | 1986 m. spalio 28 d. (36 metai)Skotsdeilas, Arizona, JAV |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė |
| Instrumentai | vokalas, fortepijonas |
| Aktyvumo metai | 2008–dabar |
| Įrašų kompanija | Interscope |
| Susijusi veikla | Genealogy |
| Svetainė | tamarkaprelian.com |

**Tamar Kaprelian** (arm. Թամար Գաբրելեան, g. 1986 m. spalio 28 d. Skotsdeile, Arizona) – armėnų kilmės JAV dainininkė.

Tapo žinoma 2008 metais, nugalėjusi JAV motyvacinį koverių dainų konkursą. 2009 m. išleido debiutinį singlą „New Day", sulaukusį populiarumo. 2010 m. rugpjūčio 24 d. pasirodė debiutinis atlikėjos albumas „Sinner or a Saint". 2015 metais kaip grupės-projekto „Genealogy" narė dalyvavo 60-ajame „Eurovizijos" konkurse Vienoje.

Po dalyvavimo „Eurovizijoje", atlikėja su Elhaida Dani, Elina Born, Maria-Elena Kyriakou ir Stephanie Topalian įrašė singlą „The Otherside".

Diskografija
------------

### Albumai

* 2010: *Sinner of a Saint*

### EP

* 2012: *California*
* 2015: *Yours To Keep*

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* Tamar Kaprelian – *New Day*
Pasisveikinimas Japonijoje žemai nusilenkiant.
**Nusilenkimas** – kūno judesys, kuriuo į priekį palenkiamas liemuo ir galva. Nusilenkimas gali būti įvairių formų: nuo nežymaus galvos linktelėjimo iki lenkimosi kiek įmanoma labiau per juosmenį arba prostracijos – žemės palietimo kakta atsiklaupus.[1] Nusilenkimui skirtingose kultūrose suteikiama savita reikšmė, dažniausiai siejant tai su pasisveikinimu, pagarbos parodymu, padėka arba atsiprašymu. Žemesnis nusilenkimas paprastai sustiprina norimą perteikti reikšmę. Pavyzdžiui, Rytų Azijos šalyse vienodo socialinio statuso asmenys pasisveikina nežymiai vienas kitam nusilenkdami, bet sutikus užimantį aukštesnes pareigas žemesnio statuso asmuo sveikinasi nusilenkdamas beveik 90 laipsnių kampu.[2]

Nusilenkimas kaip socialinis gestas paplitęs Azijoje, ypač Rytų (Kinija, Korėja, Japonija) ir Pietų bei Pietryčių (Indija, Nepalas, Tailandas, Laosas, Indonezija ir kt.) Nusilenkimas svarbus kovos menuose prieš pradedant kovą ir jai pasibaigus. Nusilenkimai taip pat yra daugelio religinių praktikų dalis budizme, hinduizme, islame, krikščionybėje ir kt.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Elgesio cerkvėje taisyklės, ortodoksas.lt (Gintaras Sungaila), 2015 m. sausis
2. ↑  Ken Taylor, Victoria R. Williams. *Etiquette and Taboos around the World: A Geographic Encyclopedia of Social and Cultural Customs*, ABC-CLIO, 2017
| Pakiaunio dvaras |
| --- |
| Vieta | Pakiaunys,  Ignalinos rajonas |
| Įkurtas | XVIII a. |
| Bajorų giminės | Revkovskiai, Maleckiai |
| Pastatų būklė | nykstantis |

**Pakiaunio dvaras** – dvaras, esantis Ignalinos rajone, Linkmenų seniūnijoje. 

Dvaro sodybos fragmentai nuo Linkmenų į p.v. tarp Kiauno ir Ešerinio ežerų, kuriuos jungia Kiaunos upelis. Jis teka už kelių šimtų metrų nuo dvarvietės. 

Dvaras žinomas nuo XVIII a. tada buvo Sidariškių dvaro palivarkas (Sidariškės yra pakeliui iš Linkmenų į Pakiaunį). Senoje, 1883 m. rusų kalba išleistoje knygoje rašoma, kad šias žemes valdo jau ketvirta Revkovskių karta. 1856 m. Pakiaunio dvarelį nusipirko Romualdas Maleckis, vėliau valdė vienas iš jo sūnų - Jonas Maleckis, kuris 1921 m. dvarelį pardavė Sidariškių dvare gyvenusiam Boleslovui Ašembergui, o šis 1923 m. - vilniečiui Isaokui Gilinskiui. 1940-1942 m. dvarelyje tvarkėsi Janina ir Albinas Merkiai, veikiausiai po I. Gilinskio mirties dvarelį paveldėjusi jo dukra su vyru. Pokariu Pakiaunyje įsikūrė kolūkio gamybinis padalinys. Per tą laiką gerokai sunyko gyvenamasis namas, atsirado naujų statinių. Nuo 1989 m. Pakiaunys - Liaudies ūkio planavimo ir ekonomikos instituto poilsinė. Jai buvo panaudotas svirnas. Kiti pastatai toliau nyko. 2008 m. Pakiaunio dvarelis atiteko naujam šeimininkui - vilniečiui verslininkui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ingrida Semaškaitė. „Lietuvos dvarai". Enciklopedinis žinynas. – Vilnius, „Algimantas", 2010. // psl. 1–512
| ***Nusikaltimas ir bausmė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Crime and Punishment in Suburbia |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Rob Schmidt |
| Scenaristas (-ai) | Larry Gross |
| Vaidina | Monica Keena  Ellen Barkin  Michael Ironside  Vincent KartheiserJames DeBello |
| Metai | 2000 |
| Žanras | drama, trileris |
| Trukmė | 100 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Nusikaltimas ir bausmė** (angl.  *Crime and Punishment in Suburbia*) – 2000 m. JAV sukurtas filmas, Fiodoro Dostojevskio romano „Nusikaltimas ir bausmė" interpretacija. Juosta nominuota Sandanso filmų festivalyje pagrindiniam žiuri prizui.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Monica Keena – Rozana Skolnik
* Ellen Barkin – Megė Skolnik
* Michael Ironside – Fredas Skolnikas
* Vincent Kartheiser – Vincentas
* James DeBello – Džimis
* Jeffrey Wright – Krisas
* Nicki Aycox
* Christian Payne

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Rozana, mokyklos palaikymo komandos šokėja, draugauja su geriausiu mokyklos sportininku Džimiu. Nors jos gyvenimas atrodo laimingas, tačiau namuose jos laukia girtuoklis patėvis ir šio pakęsti negalinti motina. Galiausiai ši pabėga iš namų su juodaodžiu barmenu, o patėvis, sukėlęs skandalą, trumpam areštuojamas. Rozana tampa apkalbų ir pašaipų objektu, kurią palaiko vienintelis Džimis. Patėvis grįžta namo ir jiedu su Rozana kurį laiką gyvena dviese, kol vieną vakarą jis girtas merginą išprievartauja. Ši tyli apie nusiakaltimą, tačiau sugalvoja keršto planą – nužudyti patėvį ir taip išvaduoti ir save, ir motiną. Rozana įtikina jai padėti Džimį : po mokyklos komandos pergalės, kuomet visi švenčia, jiedu tyliai palieka vakarėlį, dviračiais nuvažiuoja į Rozanos namus ir nužudo patėvį. Po kelių valandų Džimis ją paveža iki namų, tačiau čia jau atvykusi policija: motina grįžo anksčiau už juos, iškvietė policiją ir tuo pačiu tapo pagrindine įtariamąja. Džimis vis labiau panikuoja ir Rozana turi pasirinkti: arba prisipažinti, arba leisti motinai ilgiems metams atsidurti kalėjime...
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

  

Šiame straipsnyje aprašomas vienas iš UML naudojamų metamodelių, t. y. yra komponentų diagramos metamodelis. Komponentų diagramos metamodelis suteikia galimybę atvaizduoti sistemos fizinius komponentus, jų konfigūraciją bei komponentų tarpusavio sąryšius. Fiziniais komponentais gali būti failai, antraštės, bibliotekos, moduliai, vykdomosios programos ar pakuotės.

---

**Komponentų diagrama**

Komponentų diagramos suteikia sistemos fizinį vaizdą. Komponentų diagramos rodo struktūrą bei priklausomybes tarp sistemos komponentų, įtraukiant pirminio kodo komponentus, dvejetainio kodo komponentus bei vykdomųjų programų komponentus. Šios diagramos, vaizduojant komponentų sąsajas, taip pat rodo išoriškai matomą komponentų elgseną. Priklausomybės tarp komponentų vaizduojamos kaip priklausomybės sąryšiai tarp komponentų bei sąsajų su kitais komponentais.

Trumpai aptarsime kokius kriterijus reikia taikyti aprašant komponentą. Svarbiausia, komponentas turi būti pakaitalas to, ką vaizduoja. Antra, komponentas turi tiekti sąsają, kad kiti komponentai galėtų sąveikauti ir gauti komponento teikiamas paslaugas. Komponentai leidžia paprastai atvaizduoti realizavimo klasių grupavimą.

Remiantis naudojamumu ir tinkamumu sistemai gali būti modeliuojami skirtingų tipų komponentai. Modeliuojami komponentai gali būti paprasti vykdomųjų programų komponentai arba bibliotekos komponentai, aprašantys sistemos ir taikomųjų programų bibliotekas naudojamas sistemoje. Taip pat galima naudoti failo komponentus, kurie atvaizduoja taikomosios programos pirminio kodo failus ar dokumento failus, atvaizduojančius, pvz. vartotojo sąsajos failus tokius, kaip HTML ar JSP failai. Komponentus galima naudoti netgi sistemos duomenų bazės lentelėms.

Toliau, apžvelgus komponentų koncepciją komponentų diagramoje, pateikiama notacija komponentų diagramoms braižyti.

  


**Komponentų diagramų notacija**| Komponentas: objektai sistemoje besisiejantys tarpusavyje. Vaizduojami keturkampiu su objekto pavadinimu viduje | KomponentasKomponentas |
| Klasė/Sąsaja/Objektas: panašūs į naudojamus klasių ir objektų diagramose | klase sąsaja ir objektasklase sąsaja ir objektas |
| Sąryšis/Asociacija: panašūs į sąryšį/asociaciją naudojamus klasių diagramose | Sąryšis ir asociacijaSąryšis ir asociacija |

  

Komponentų diagrama gali būti naudojama modeliuoti ir dokumentuoti bet kokios sistemos architektūrai.
**Paketurių senkapis** – XVII a. pirmos pusės – XVIII a. pr. senkapis, esantis Paketurių kaime (Kupiškio sen. Kupiškio r.).

Istorija
--------

Apie esamą senkapį jau žinoma iš Valstybės archeologijos komisijos duomenų, pagal kuriuos 1936 m. spalio 22 d. Jonas Dauderis pasirašė pasižadėjimą saugoti senkapį, kuriame randama žmonių kaulų.

Pirmieji archeologiniai tyrimai atlikti 1980 m. (tyrimų vadovas Algirdas Varnas). Jų metu iškastos 3 perkasos, ištirta 330 m². bendro ploto. Pirmoje perkasoje, 0,9-1,45 m. gylyje aptikta 12 stipriai apardytų kapų, kuriuose buvo žalvarinių monetų ir sagtelių. Antroje perkasoje – 8 kapai, kuriuose rasta žalvarinė kabė, žalvarinių monetų. Trečioje perkaso – 33 palaidojimai, su žalvarinio kryželio, akmeninio galastuvo, žiedinės sagelės ir žalvarinių monetų radiniais. Iš viso rasti ir surinkti 45 radiniai.

Antrieji kasinėjimai vyko 1986 m. (tyrimų vadovas Povilas Tebelškis). Jų metu iškastos 5 perkasos, ištirta 42 m². bendro ploto, aptikta 9 kapai su 23 radiniais – 20 monetų (1621 m. Zigmanto Vazos dvidenaris, 1623 m. denaras, 1595 m. Rygos šilingas, Jono Albrechto pusgrašis, Žygimanto Augusto 1560 m. pusgrašis, Gustavo II Adolfo 1622 m. pusantrokas ir kt.), 2 kriauniniai peiliai, viena žalvarinė sagtelė.

Lokalizacija
------------

Senkapis yra 250 m į ŠV nuo Lėvens upės, 400 m į pietus nuo  **2407**  Kupiškis–Miliūnai–Gudgalys , 1,2 km į pietvakarius nuo Kupiškio, Aukštupėnų piliakalnio, įrengtas 15-18 m. aukščio kalvoje-iškyšulyje.

Padavimai, pasakojimai
----------------------

Vietiniai žmonės šią vietą vadindavo „kapeliais", „senaisiais kapeliais" arba „senkapiais".

Šaltiniai
---------

* Valstybinės archeologijos komisijos medžiaga, Paketurių km. Kupiškio vals. Panevėžio aps. byla: 22, psl.: 237–240.
* Algirdas Varnas, Paketurių senkapio (Kupiškio r.) archeologinių tyrinėjimų 1980 m. ataskaita, Vilnius, 1980.
* Povilas Tebelškis, Paketurių gyvenvietės senkapio ir Ožiakalnio kalvos 1986 m. kasinėjimų ataskaita, KPC, F.27, Ap. 1, Sg.v. 129, Vilnius, 1987.