| Ekonominė blokada (1990) |
| --- |
| TSRS ekonominė blokada (1990-05-01, Šiauliai) |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1990 m. balandžio 18 d. —1990 m. liepos 1 d. |
| Laikas | 75 dienos |
| Vieta | Lietuva |
| Pusės |
|  TSRS |  Lietuva |

 |

**Lietuvos ekonominė blokada** – sovietų ekonominė sankcija, taikyta nepriklausomybę pasiskelbusiai Lietuvai. Sustabdytas žaliavų, pirmiausia energijos išteklių, tiekimas. Blokada truko 75 dienas.

Eiga
----

1990 m. balandžio 13 d. Sovietų Sąjungos vadovas Michailas Gorbačiovas ir premjeras Nikolajus Ryžkovas paskelbė ultimatumą, kuriuo reikalavo per dvi dienas atšaukti Aktą dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo.

Balandžio 16 d. pagal pirminį blokados planą turėjo būti visiškai nutrauktas naftos, grūdų, įvairios įrangos, statybinių medžiagų, medienos, laikraštinio popieriaus, kavos, riešutų, vyno, konjako ir kt. prekių tiekimas, 60 % apribotas dujų tiekimas.

Balandžio 18 d. 21:30 grasinimas įgyvendintas. Lietuvai nutrauktas naftos tiekimas, 80 % sumažintas dujų tiekimas, apribotas degalų pardavimas, sustabdyti ešelonai su žaliavomis ir prekėmis. Nustota tiekti 40-60 rūšių žaliavos ir produktų.

Blokuoti geležinkeliai, jūrų keliai, Lietuvos sienos, finansiniai atsiskaitymai, nebuvo išduodamos vizos į Lietuvą verslo tikslais norintiems atvažiuoti užsienio verslininkams. Labiausiai nukentėjo pramonė ir transportas, nes negauta reikiamo kiekio naftos produktų, metalo, medienos ir pan. Tikslas padaryti Lietuvai ekonominių nuostolių buvo vienas – ekonominė blokada dar turėjo kurti įtampą gamyklose, fabrikuose. Kai kurie prarado darbus, atsirado infliacija, todėl net atlyginimų išsaugojimas reiškė realų pajamų praradimą.

Balandžio 20 d. Prancūzijos prezidentas Fransua Miteranas ir Vokietijos kancleris Helmutas Kolis siūlė Lietuvai nusileisti, t. y. laikinai sustabdyti Lietuvos Atkuriamojo Seimo nutarimus ir tuo sudaryti sąlygas pradėti derybas su sovietais.

Gegužės 17 d. Lietuvos premjerė Kazimiera Prunskienė susitiko su M. Gorbačiovu ir N. Ryžkovu, kurie kategoriškai reikalavo panaikinti arba sustabdyti Lietuvos nepriklausomybės (Kovo 11–osios) Aktą. 

Gegužės 23 d. Lietuvos Atkuriamasis Seimas nutarė, kad bus pristabdomi tie iš Kovo 11 d. akto kylantys sprendimai, kuriuos abi pusės apibrėžtų kaip derybų objektą. Apie nepriklausomybės atšaukimą nebuvo kalbos. To neužteko, blokada tęsėsi.

Birželio 29 d. Lietuvos Atkuriamasis Seimas nutarė dėl derybų su TSRS ir iš Kovo 11 d. akto kylančių veiksmų (ne paties akto) moratoriumo 100-ui dienų nuo derybų pradžios.

Liepos 1 d. blokada atšaukta.

Pasekmės
--------

Ūkiniai ryšiai atgaivinti, bet sovietai realių derybų nenorėjo ir jas simuliavo. Jie tikėjosi atkurti savo valdžią Lietuvoje, padedant Lietuvos komunistų partijai ir vadinamiesiems platformininkams bei „Jedinstvo", remiamiems sovietų armijos dalinių Lietuvoje.

Dėl žaliavų stygiaus vien Klaipėdos įmonėse prarasta ~14000 žmogaus darbo dienų, patirta nuostolių už ~7,5 mlrd. rublių.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Blokados fondas

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Čepaitis, Virgilijus (2013). „Nepriklausomybės blokada" (PDF). *Kultūros barai* (12): 72. Nuoroda tikrinta 2019-12-09.
2. ↑   Archyvuota kopija 2023-02-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Landsbergis, Vytautas (1997). *Lūžis prie Baltijos*. Vaga. pp. 180–181.
7. ↑
8. ↑
9. ↑  Digrytė, Eglė (2010-04-20). „SSRS bandė susigrąžinti Lietuvą užsukusi benzino kranus". *delfi.lt*. Delfi. Nuoroda tikrinta 2024-03-14.
10. ↑
11. ↑
12. ↑  1990-ųjų blokados pamoka

Literatūra
----------

* Lietuva 1940–1990: Okupuotos Lietuvos istorija. Vilnius: Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų centras, 2005