Kelio ženklas Japonijoje, kuriame gatvės pavadinimas užrašytas su romadži.
**Romadži** (jap. ローマ字 = *rōmaji*; kartais netaisyklingai užrašomas kaip *roma**n**dži*) – bendras japonų kalbos transliteracijos sistemų lotyniška abėcėle pavadinimas. Japonų raštą sudaro logogramos, pasiskolintos iš Kinijos (kandži), ir skiemeniniai rašmenys - kana (katakana ir hiragana). Tam, kad tekstas būtų aiškus ir nemokantiems japonų rašto, buvo sugalvota jį perteikti lotyniška abėcėle. Romadži išvertus iš japonų kalbos reiškia „romėniškos raidės".

Yra kelios skirtingos romanizacijos sistemos. Pagrindinės: Hepburno romanizacija, Kunrei-šiki romadži ir Nihon-šiki romadži. Plačiausiai tiek Japonijoje, tiek už jos ribų paplitusi anglų kalbos fonetika grįsta Hepburno romanizacija. Lietuvių kalba taip pat turi savo japonų kalbos žodžių perrašos standartą.

Istorija
--------

Pirmosios japonų kalbos romanizacijos sistemos buvo sukurtos katalikų misionierių iš Portugalijos, pradedant XVI a. Vienas iš ankstyviausių pavyzdžių yra 1603 metais išleistas japonų-portugalų kalbų žodynas *Nippo jisho*. Vėliau romadži naudojimas sumažėjo dėl Japonijos uždarumo Edo laikotarpiu.

Dabartinės romadži sistemos buvo sukurtos po Meidži revoliucijos, antroje XIX a. pusėje. Populiariausia tapo Hepburno romanizacija, sukurta Džeimso Kurčio Hepburno, išplitusi kartu su jo sudarytu ir 1887 metais išleistu žodynu.

Meidži eros metu Japonijoje egzistavo judėjimas, pasisakęs už visišką japonų rašto pakeitimą į romadži, tačiau jo siūlymai nesulaukė visuotinio pritarimo.

Naudojimas
----------

Romadži naudojama tose situacijose, kada japonų rašto nemokantiems žmonėms yra reikalinga perskaityti japoniškus užrašus, kaip kad vietovardžius ženkluose, vardus ir pavardes dokumentuose, žodžius žodynuose, tekstus pradedančiųjų lygio arba skaitymo nemokinančiuose japonų kalbos vadovėliuose.

Pavyzdžiai
----------

| Lietuviškai | Japoniškai | Kana | Romanizacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Hepburn | Kunrei-šiki | Nihon-šiki | Lietuviška |
| Romėniškos raidės | ローマ字 | ローマじ | *rōmaji* | *rômazi* | *rômazi* | *romadži* |
| Fudži kalnas | 富士山 | ふじさん | *Fujisan* | *Huzisan* | *Huzisan* | *Fudžisan* |
| arbata | お茶 | おちゃ | *ocha* | *otya* | *otya* | *očia* |
| gubernatorius | 知事 | ちじ | *chiji* | *tizi* | *tizi* | *čidži* |
| susitraukti | 縮む | ちぢむ | *chijimu* | *tizimu* | *tidimu* | *čidžimu* |
| tęsti | 続く | つづく | *tsuzuku* | *tuzuku* | *tuduku* | *cudzuku* |

Ronanizacijų skirtumai
----------------------

Pilnas visų japoniškos abėcėlės garsų sąrašas, parodantis keturių romanizacijos sistemų skirtumus.

| Hiragana | Katakana | Hepburn | Nippon-šiki | Kunrei-šiki | Lietuviška |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| あ | ア | a |
| い | イ | i |
| う | ウ | u |
| え | エ | e |
| お | オ | o |
| や | ヤ | ya | ja |
| ゆ | ユ | yu | ju |
| よ | ヨ | yo | jo |
| か | カ | ka |
| き | キ | ki |
| く | ク | ku |
| け | ケ | ke |
| こ | コ | ko |
| きゃ | キャ | kya | kia |
| きゅ | キュ | kyu | kiu |
| きょ | キョ | kyo | kio |
| さ | サ | sa |
| し | シ | shi | si | ši |
| す | ス | su |
| せ | セ | se |
| そ | ソ | so |
| しゃ | シャ | sha | sya | šia |
| しゅ | シュ | shu | syu | šiu |
| しょ | ショ | sho | syo | šio |
| た | タ | ta |
| ち | チ | chi | ti | či |
| つ | ツ | tsu | tu | cu |
| て | テ | te |
| と | ト | to |
| ちゃ | チャ | cha | tya | čia |
| ちゅ | チュ | chu | tyu | čiu |
| ちょ | チョ | cho | tyo | čio |
| な | ナ | na |
| に | ニ | ni |
| ぬ | ヌ | nu |
| ね | ネ | ne |
| の | ノ | no |
| にゃ | ニャ | nya | nia |
| にゅ | ニュ | nyu | niu |
| にょ | ニョ | nyo | nio |
| は | ハ | ha |
| ひ | ヒ | hi |
| ふ | フ | fu | hu | fu |
| へ | ヘ | he |
| ほ | ホ | ho |
| ひゃ | ヒャ | hya | hia |
| ひゅ | ヒュ | hyu | hiu |
| ひょ | ヒョ | hyo | hio |
| ま | マ | ma |
| み | ミ | mi |
| む | ム | mu |
| め | メ | me |
| も | モ | mo |
| みゃ | ミャ | mya | mia |
| みゅ | ミュ | myu | miu |
| みょ | ミョ | myo | mio |
| ら | ラ | ra |
| り | リ | ri |
| る | ル | ru |
| れ | レ | re |
| ろ | ロ | ro |
| りゃ | リャ | rya | ria |
| りゅ | リュ | ryu | riu |
| りょ | リョ | ryo | rio |
| わ | ワ | wa | va |
| を | ヲ | wo | o |
| ん | ン | n-n'(-m) | n-n' | n |
| が | ガ | ga |
| ぎ | ギ | gi |
| ぐ | グ | gu |
| げ | ゲ | ge |
| ご | ゴ | go |
| ぎゃ | ギャ | gya | gia |
| ぎゅ | ギュ | gyu | giu |
| ぎょ | ギョ | gyo | gio |
| ざ | ザ | za |
| じ | ジ | ji | zi | dži |
| ず | ズ | zu | dzu |
| ぜ | ゼ | ze |
| ぞ | ゾ | zo |
| じゃ | ジャ | ja | zya | džia |
| じゅ | ジュ | ju | zyu | džiu |
| じょ | ジョ | jo | zyo | džio |
| だ | ダ | da |
| ぢ | ヂ | ji | di | zi | dži |
| づ | ヅ | zu | du | dzu |
| で | デ | de |
| ど | ド | do |
| ぢゃ | ヂャ | ja | dya | zya | dža |
| ぢゅ | ヂュ | ju | dyu | zyu | džu |
| ぢょ | ヂョ | jo | dyo | zyo | džo |
| ば | バ | ba |
| び | ビ | bi |
| ぶ | ブ | bu |
| べ | ベ | be |
| ぼ | ボ | bo |
| びゃ | ビャ | bya | bia |
| びゅ | ビュ | byu | biu |
| びょ | ビョ | byo | bio |
| ぱ | パ | pa |
| ぴ | ピ | pi |
| ぷ | プ | pu |
| ぺ | ペ | pe |
| ぽ | ポ | po |
| ぴゃ | ピャ | pya | pia |
| ぴゅ | ピュ | pyu | piu |
| ぴょ | ピョ | pyo | pio |

Ilgi balsiai Hepburn sistemoje užrašomi su brūkšneliu virš jų: ā, ī, ū, ō (kartais kaip „oh"). Lietuviškoje sistemoje išskiriama tik ilga „u", rašoma kaip „ū".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dėl Japonų kalbos skiemenų tarptautinės rašybos lietuviškojo atitikmens, Valstybinės lietuvių kalbos komisijos nutarimas, 1997 m. birželio 19 d. Nr. 61

Nuorodos
--------

* Kandži keitiklis į hiragana ir romadži rašmenis Archyvuota kopija 2007-01-02 iš Wayback Machine projekto.