recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Mikalojus Blotnaslot. *Nicolaus Blothno*** |
| --- |
| Gimė | 1530 m.Varanavas, Baltarusija |
| Mirė | 1587 m. kovo mėn. (~57 metai)Pilupėnai (Stalupėnų apskritis) |
|  |
| Veikla | lietuvių raštijos veikėjas, evangelikų liuteronų kunigas, giesmių kūrėjas |

**Mikalojus Blotnas** (lot. *Nicolaus Blothno*, apie 1530 m. *Balatna*, dab. Varanavas, Baltarusija – 1587 m. kovo mėn. Pilupėnuose, Stalupėnų apskritis, Mažoji Lietuva, dab. rus. *Nevskoje*, Kaliningrado sritis) – lietuvių raštijos veikėjas, evangelikų liuteronų kunigas, giesmių kūrėjas.

Biografija
----------

Pirmasis Klaipėdos evangelikų liuteronų bažnyčios kunigas, nuo 1557 m. kunigavo Pilupėnuose.

Jo devynių šešiaeilių posmų laidotuvių giesmė *Jau smertis est išgalėta*, akrostichu dedikuota kunigaikščio Albrechto Brandenburgiečio patarėjui K. fon Nosticui išspausdinta Martyno Mažvydo 1570 m. ir pakartota Lozoriaus Zengštoko 1612 m. giesmyne.

Sūnus Zacharijas Blotnas (vyresnysis).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Juozas Tumelis. *Mikalojus Blotnas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 296 psl.
2. ↑  Lietuvių literatūros enciklopedija Archyvuota kopija 2007-01-05 iš Wayback Machine projekto.
| ***Žmogaus medžioklė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | La mala ordina |
| Kilmės šalis |  Italija Vokietija |
| Režisierius | Fernando Di Leo |
| Scenaristas (-ai) | Fernando Di LeoAugusto FinocchiIngo Hermes |
| Kompozitorius | Armando Trovajoli |
| Metai | 1972 |
| Žanras | kriminalinis |
| Trukmė | 95 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Žmogaus medžioklė** (it. *La mala ordina*) – režisieriaus Fernando Di Leo sukurtas kriminalinis filmas, antrasis iš taip vadinamos trilogijos „Trilogia del milieu" (kiti filmai yra „9 kalibras" ir „Bosas").

Turinys
-------

Luka Kanalis
Kanalio meilužė Nana
Donas Vitas
Deividas Katanija
Frenkas Vebsteris

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Iš Niujorko į Milaną atsiunčiami du smogikai, Katanija ir Vebsteris, kuri turi susirodoti su Luka Kanaliu: smulkiu suteneriu, neva pasisavinusiu heroino siuntą. Vietinis mafijos bosas donas Vitas Tresoldis nustebęs ir susierzinęs, kad atvykę amerikiečiai veikia jo teritorijoje, tačiau, nenorėdamas aštrinti konflikto, sutinka jiems padėti ir pats atvesti Kanalį. Pastarasis nesupranta, kodėl staiga parūpo donui Vitui ir ko iš jo reikia amerikiečiams, tačiau, įtardamas pasalą pradeda slapstytis. Donas Vitas sukelia visus savo žmones ir nuteikia prieš Kanalį visus jo draugus, net ir meilužę.

Aiškėja, kad heroiną iš tiesų pasisavino donas Vitas, kuriam naudinga, kad amerikiečiai dėl to kaltina ir ieško Kanalio. Norėdamas bet kokia kaina priversti jį išsiduoti, donas Vitas duoda nurodymą nužudyti buvusią Kanalio žmoną Liučiją ir dukterį. Įsiutęs Kanalis pradeda keršyti, susidorodamas su visais dono Vito žmonėmis, o galiausiai ir su juo pačiu.

Po susidorojimo Kanalis susisiekia su Katanija ir Vebsteriu bei praneša, kad siuntą buvo pagrobęs donas Vitas, o ne jis. Nepaisant to, šie primygtinai reikalauja susitikti nuošalioje vietoje. Kanalijos ir abiejų smogikų susidūrimas įvyksta automobilių laužyne.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Mario Adorf – Luka Kanalis
* Henry Silva – Deividas Katanija
* Woody Strode – Frenkas Vebsteris
* Adolfo Celi – donas Vitas Tresoldis
* Luciana Paluzzi – Eva, Katanijos ir Vebsterio padejėja
* Femi Benussi – Nana
* Francesca Romana Coluzzi – Trinė
* Sylva Koscina – Liučija Kanali
* Lara Wendel – Rita Kanali
* Fernando Di Leo
* Jessica Dublin

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Italian Connection". *rottentomatoes.com*. Nuoroda tikrinta 2021-04-21.
| ***Žmogus, kuris persekiojo pats save*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | The Man Who Haunted Himself |
| Kilmės šalis |  Jungtinė Karalystė |
| Režisierius | Basil Dearden |
| Scenaristas (-ai) | Basil DeardenMichael RelphBryan Forbes |
| Vaidina | Roger Moore |
| Metai | 1970 |
| Žanras | kriminalinis |
| Trukmė | 89 min. |
| Kalba | anglų |
| **IMDb įrašas** |

**Žmogus, kuris persekiojo pats save** (angl. *The Man Who Haunted Himself*) – 1970 m. Jungtinėje Karalystėje sukurtas psichologinis kriminalinis filmas. Pagrindinį vaidmenį atlikęs aktorius Roger Moore ir kiti juostą, nepaisant jos komercinės nesėkmės, laiko vienu geriausiu jo ne-Bondo filmu.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Roger Moore – Haroldas Pelhemas
* Hildegard Neil – Eva Pelhem
* Kevork Malikyan – Luidžis
* Thorley Walters – Frenkas Belami
* Anton Rodgers – Tony Alexander

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Haroldas Pelhemas patenka į automobilio avariją. Operacijos metu jis trumpam patiria klinikinę mirtį, po kurios gydytojai ekrano monitoriuje kurį laiką mato dvi širdies dūžių kreives.

Išėjus iš ligoninės, Pelhemo gyvenimas tarsi apsiverčia, žmonės pradeda jį matyti vienu metu keliose vietose, o jis pats neprisimena ten buvęs. Kas tai: asmenybės susidvejinimas ar tobulas antrininkas, siekiantis užimti Pelhemo vietą?

Šaltiniai
---------

1. ↑  „‘The Man Who Haunted Himself’ review by Martyn Perry • Letterboxd". Letterboxd.com. 2012-12-17. Nuoroda tikrinta 2014-02-25.
**Žmogaus teisių stebėjimo institutas** (**ŽTSI**) – nevyriausybinė organizacija, dirbanti žmogaus teisių srityje Lietuvoje. Institutas buvo įkurtas 2003 m. siekiant skatinti atviros, demokratinės visuomenės vystymą(si) Lietuvoje.

Misija, tikslai
---------------

Žmogaus teisių stebėjimo instituto misija – ugdyti atvirą demokratinę visuomenę, įtvirtinant žmogaus teises ir laisves.

Instituto tikslai:

* Vystyti Lietuvos pilietinės visuomenės gebėjimus stebėti ir veikti valstybinę žmogaus teisių politiką bei praktiką;
* Skatinti žmones naudotis žmogaus teisėmis ir, esant reikalui, padėti jas apginti;
* Vystyti žmogaus teisėms pagarbią kultūrą Lietuvoje, keliant į viešumą žmogaus teisių pažeidimo atvejus, jų priežastis ir pasekmes, skatinant viešas diskusijas bei dialogą tarp piliečių ir valstybės institucijų su žmogaus teisių užtikrinimu susijusiais klausimais, motyvuojant valstybės institucijas ir pareigūnus efektyviai tobulinti teisės aktus, programas bei paslaugas, orientuotas į žmogaus orumo bei žmogaus teisių apsaugos įtvirtinimą, raginant valdžios institucijas atsiskaityti visuomenei dėl politikos ir praktikos, liečiančios žmogaus teisių apsaugą.

Funkcijos
---------

Institutas vykdo kasdienę valstybės institucijų ir teismų darbo stebėseną, viešai reaguoja į padarytus ar potencialius žmogaus teisių pažeidimus, atlieka tyrimus, ruošia išvadas ir rekomendacijas, inicijuoja strategines bylas teismuose, organizuoja kampanijas ir renginius, kurių tikslas – didinti visuomenės narių sąmoningumą ir žinias žmogaus teisių srityje.

Prioritetinės veiklos sritys – kova su rasizmu, antisemitizmu, ksenofobija, homofobija, netolerancija bei diskriminacija, teisė į privataus gyvenimo gerbimą, apimant asmens duomenų apsaugą bei privatumo apsaugą elektroninėje erdvėje, teisė į teisingą teismą, įskaitant teisminės valdžios organizavimą bei funkcionavimą, asmenų, esančių uždarose institucijose, teisės, visų pirma, psichikos sveikatos institucijų pacientų bei vaikų namuose ar specializuotose ugdymo įstaigose gyvenančių asmenų.

2009 m. pradėta geros valios žmogaus teisių ambasadorių programa, į veiklą įtraukianti žinomus žmones iš meno, politikos, verslo bei pramogų pasaulio. Pirmąja geros valios žmogaus teisių ambasadore tapo laidų vedėja, keramikė, dailininkė Nomeda Marčėnaitė. 2010 m. gruodžio mėn. nauju ambasadoriumi paskelbtas Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro operos solistas, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos profesorius Vytautas Juozapaitis.

Nuo 2012 metų vykdo tuometinės ŽTSI Programų direktorės Dovilės Šakalienės Norvegijos Užsienio reikalų ministerijos kvietimu parengtą pilietinės visuomenės paramos programą (NVO Programa Archyvuota kopija 2016-06-29 iš Wayback Machine projekto.), finansuojamą 2009–2014 m. finansinio laikotarpio Europos Ekonominės Erdvės finansinio mechanizmo.

Šaltiniai
---------

1. ↑  sc.bns.lt Paskelbtas naujasis geros valios žmogaus teisių ambasadorius

Nuorodos
--------

* Žmogaus teisių stebėjimo instituto tinklalapis
| Koritnicos valsčiuslenk. *Gmina Korytnica* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | {{{alias}}} Mazovijos vaivadija |
| **Apskritis** | Vengruvo apskritis |
| **Administracinis centras** | Koritnica (Vengruvo apskritis) |
|  |
| **Gyventojų** (2004) | 6 828 |
| **Plotas** | 180,54 km² |
| **Tankumas** (2004) | 38 žm./km² |
|  |
| **Teritorijos kodas** | 1433032 |
| **Pašto kodas** | PL 07-120 |
| **Tel. kodas** | 25 |
|  |
| **Tinklalapis** | www.korytnica.pl/ |

**Koritnicos valsčius** (lenk. *Gmina Korytnica*) – kaimietiškas valsčius šiaurės rytų Lenkijoje, Mazovijos vaivadijoje, Vengruvo apskrityje. Centras – Koritnica. Ribojasi su Dobrės, Jaduvo, Livo, Lochuvo, Stočeko, Strachuvkos ir Vežbno valsčiais.

Paviršiaus struktūra
--------------------

Pagal 2002 metų duomenis valsčiaus plotas yra 180,54 km², iš kurių:

* ariama žemė: 78 %
* miškai: 14 %
* vandens telkiniai ir pastatai: 8 %

Valsčius sudaro 14,81 % apskrities teritorijos.

Gyventojai
----------

Valsčiaus gyventojų sudėtis pagal 2004 metais surinktus duomenis:

| Aprašymas | Bendrai | Moterys | Vyrai |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyventojai | **6828** | 100 % | 3258 | 47,7 % | 3570 | 52,3 % |
| Gyventojų tankumas(Gyv./km²) | 37,8 | 18 | 19,8 |

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Adampolis, Bednažė, Chmelevas, Čaplė, Dombrova, Deciai, Gurki Božė, Gurki Grubakai, Gurki Šredniai, Jačevas, Jugai, Kontai, Komorai, Koritnica, Kruševas, Kupcė, Lešnikai, Lipnikai, Maksimilianuvas, Nojševas, Novi Šventochuvas, Paplinas, Pnevnikas, Polaze Šventochovskiai, Rabianai, Rombežas, Rogušinas, Roviska, Seklakas, Severinuvas, Stari Šventochuvas, Ščuruvas, Travai, Turna, Velondkai, Vola Koritnicka, Vipichai, Žaboklikai, Zakževas, Zalesiai, Želazuvas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2012-02-11 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVengruvo apskrities valsčiai |
| --- |
|  |
| 
Grembkuvo valsčius • Koritnicos valsčius • Livo valsčius • Lochuvo valsčius • Medznos valsčius • Sadovnės valsčius • Stočeko valsčius • Vežbno valsčius • Vengruvas  |  |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Sambucus racemosa** |
| --- |
| Raudonuogis šeivamedis (Sambucus racemosa)Raudonuogis šeivamedis (*Sambucus racemosa*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Erškėčiažiedžiai  *( Rosidae)* |
| Šeima: | Ūksmininiai  *( Adoxaceae)* |
| Gentis: | Šeivamedis  *( Sambucus)* |
| Rūšis: | Raudonuogis šeivamedis  *( Sambucus racemosa)* |

 |

**Raudonuogis šeivamedis** (*Sambucus racemosa*) – šeivamedžio genties augalas.

Iki 6 m aukščio vasaržalis krūmas. Lapai plunksniški suskaldyti. Žiedai gelsvi, kekėse (pav.) – pasirodo lapams skleidžant, nuo balandžio pabaigos. Vaisiai – raudonos uogos noksta liepos men. Auga mišriuose miškuose, upelių krantuose, retai auginamas parkuose. Vaistingas augalas; kartais uogos vartojamos mitybai. Kai kurie paukščiai, ypač vištiniai, minta jo uogomis.

Literatūroje paprastai laikomas introdukuotu Lietuvoje, tačiau tai nėra visai tikra. Diskusijoje kartais teigiama, esą raudonuogis šeivamedis agresyvus, naikintinas krūmas.

Raudonuogio šeivamedžio vaisiai – uogos

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Raudonuogis šeivamedis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Patuka |
| --- |
| Patuka Vampusirpės savivaldybėje Patuka Vampusirpės savivaldybėje |
| **Ilgis** | 320 km |
| **Ištakos** | Guajapė ir Guajambarė |
| **Žiotys** | Karibų jūra |
| **Šalys** | Hondūras |

**Patuka** (isp. *Río Patuca*) – upė Hondūro šiaurės rytuose. Prasideda Olančo departamente, į pietryčius nuo Chutikalpos miesto, susiliejus Guajapės ir Guajambarės upėms. Aukštupyje daro didelę kilpą, aptekėdama kalnų masyvą, sudaro slenksčius. Toliau teka į šiaurės rytus retai gyvenamomis, pelkėtomis, miškingomis vietovėmis (Moskitų krantu), gausiai sudaro menadras ir senvages. Kerta Olančo ir Padėkos Dievui departamentus. Įteka į Karibų jūrą ties Bara Patukos kaimu. Ilgis – 320 km, su Guajape – 523 km.

Prie upės įkurtas Patukos nacionalinis parkas. Planuota upę patvenkti ir įrengti hidroelektinę, tačiau dėl aplinkosaugos motyvų 1999 m. projektas nutrauktas. Prie upės gyvena daugiausia indėnų bendruomenės.
**Kuktiškių dvaras** – dvaras, buvęs Kuktiškėse (Utenos rajonas).

Istorija
--------

Manoma, kad dvaras galėjo egzistuoti dar 1387 m. kai priklausė Vilniaus vyskupijai. XVI a. minimas kaip vyskupo dvaras. 1731 m. dvarui priklausė 36 sodybiniai sklypai.

Nuo XVIII a. pabaigos buvo Ferdinando Franko nuosavybė. Po jo mirties dvarą paveldėjo dukra Eleonora Frank-Jančevska. Pastarajai mirus dvaras atiteko savininkės dukrai Marijai Pšibilskai. Praskolintą dvarą iš jos nupirko Saldutiškio dvaro savininkas Boleslovas Jaloveckis, po kurio mirties dvarą paveldėjo trys jo vaikai. 1930 m. B. Jaloveckio palikuonys dvarą pardavė Povilui Jankauskui, vėliau jis nacionalizuotas. Po Nepriklausomybės atkūrimo į dvarą sugrįžo gyventi P. Jankausko našlė ir sūnaus šeima.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kuktiškių dvaro slenkstį peržengus (I). Udiena.lt (tikrinta 2023-02-09).
2. ↑  Kuktiškių istorijos fragmentai. Kuktiskes.lt (tikrinta 2023-02-09).
3. ↑  Kuktiškių dvaro slenkstį peržengus (II). Udiena.lt (tikrinta 2023-02-09).
| **Lycopodiella inundata**Apsauga: 2(V) – Pažeidžiama rūšis |
| --- |
| Patvankinis pataisiukas (Lycopodiella inundata)Patvankinis pataisiukas (*Lycopodiella inundata*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Pataisūnai  *( Lycopodiophyta)* |
| Klasė: | Pataisainiai  *( Lycopodiopsida)* |
| Šeima: | Pataisiniai  *( Lycopodiaceae)* |
| Gentis: | Pataisiukas  *( Lycopodiella)* |
| Rūšis: | Patvankinis pataisiukas  *( Lycopodiella inundata)* |

 |

**Patvankinis pataisiukas** (*Lycopodiella inundata*) – pataisinių (*Lycopodiaceae*) šeimos pataisiukų (*Lycopodiella*) genties augalų rūšis. Žemaūgis, daugiametis augalas. Užauga iki 10 cm aukščio, tai aukštapelkių ir tarpinio tipo pelkių pakraščių, pelkėtų vandens telkinių pakraščių augalas. Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

Morfologija
-----------

Turi dichotomiškai šakotą stiebą, kuris yra dvejopas: riboto augimo – ortotropinis ir neriboto augimo – plagiotropinis. Ant stiebų spirališkai išsidėsto mikrofilai, kurie yra enacijų kilmės lapai. Abiejų stiebų lapai yra panašūs be šerelių viršūnėje bei dantytų kraštų. Kai kurie riboto augimo stiebai ištįsta sudarydami sporines varputes – strobilas. Iš pagrindinio horizontalaus stiebo dažniausiai išauga apie 10 cm vertikalus, nešakotas ūglis, kurio viršūnė formuoja 1–3 cm ilgio sporines varputes. Stobile esančiuose sporangėse susiformuoja dulkių pavidalo, morfologiškai vienodos sporos (izosporos).

Anatomija
---------

Stiebas sudarytas iš stelės, storos žievės ir epidermio. Šiame augale stelė yra plektostelė, kuri susideda iš juostelių pavidalo ksilemos ir ją supančios floemos.

Gyvenimo ciklas
---------------

Dominuojanti karta yra sporofitas. Gyvenimo ciklas susideda iš sporofito stadijos ir ilgalaikio gametofito stadijos. Vasaros viduryje riboto augimo stiebas ištįsta ir suformuoja strobilą, kuriame yra sporangės, kurios formuoja sporas. Kai sporangės subręsta, sporos yra išbarstomos. Sporos vandens pagalba patenka į dirvožemį ir subręsta. Po sporofito stadijos išsivysto lytinė karta – gametofitas. Archegonės ir anteridžiai susiformuoja ant vieno gametofito. Įvyksta apvaisinimas drėgnoje aplinkoje ir susiformuoja naujas sporofitas. Taip pat gali daugintis vegetatyviškai – stiebų dalimis.

Populiacijos gausumas
---------------------

Tinkamose buveinėse ši rūšis gali būti netgi vyraujantis augalas, tačiau dėl mažos konkurencijos, augalo dominavimas paprastai būna laikinas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  raudonojiknyga.lt / Lietuvos Raudonoji Knyga / *The Red List of Lithuania*
2. ↑   Archyvuota kopija 2021-06-02 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  raudonojiknyga.lt / Lietuvos Raudonoji Knyga / *The Red List of Lithuania*
4. ↑  Schweingruber, F. H. Kučerová, A. Adamec, L. & Doležal, J. (2020). *Anatomic atlas of aquatic and wetland plant stems*. Springer Nature.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Chromosomų dažymas
**Chromosomų dažymas** – technika, leidžianti identifikuoti atskiras chromosomas ar jų sekas, vertinti jų struktūrą (ruožuotumą) ir funkciją.

Tradiсinis dažymas
------------------

Šiuo būdu gaunamos vienodos, neruožuotos chromosomos. Dabar naudojamas ypač retai, dažniausiai identifikuoti chromosomų įtrūkimus, kurie sunkiai pastebimi ruožuose. Naudojamas aceto – orceino dažas, Geimsa dažai (Romanovskio dažų mišinys: Azuro B ir eozinas)

Giemsa dažymas (G-dažymas)
--------------------------

Tai dažniausiai naudojamas chromosomų dažymas rutininei analizei, kuomet gaunami juodi – pilki ruožai ir yra lyginami su standartine ideograma. Prieš dažymą preparatų stikleliai yra sendinami inkubuojant 16-18 val 37 laipsniuose arba kelias paras kambario temperatūroje. Vėliau stikleliai veikiami tripsinu (pašalina chromosominius baltymus – gaunamas didesnis preparato ryškumas), dažomi Giemsa dažais bei fiksuojami ledine acto rūgštimi ir metanoliu. Giemsos ruožuotumo technikos rezultatai gali būti gana nepastovūs, kas priklauso nuo tripsino ekspozicijos, pH ir kt. veiksnių.
Daug AT (mažai genų, daug pasikartojančių sekų) turinčios sritys matomos kaip tamsūs ruožai, o daug CG (daug genų) – yra šviesios.

Q-dažymas (Kvinakrino)
----------------------

Naudojamas kvinakrinas, kuris jungiasi prie DNR. Gaunams panašus ruožuotumas kaip ir G-dažymu, tačiau analizuoti reikia su UV-fluorescentiniu mikroskopu. Q-dažymu galima atpažinti polimorfines 1, 9, 16 ir Y chromosomų heterochromatiną turinčias sritis; akrocentrinių chromosomų satelitinius regionus.
Dažymas greitas, patikimas, nereikia sendinti ar veikti kitais preparatais.

C-dažymas (konstitucinio heterochromatino)
------------------------------------------

Konstitucinį heterochormatiną sudaro pasikartojančios DNR sekos, satelitinė DNR; dažosi tamsiai (C-segmentai) ir yra neaktyvus. Naudojamas prisotintas bario hidroksido tirpalas (denatūruoja euchromatiną). Jis taikomas tiriant chromosomų persitvarkymus netoli centromerų ir analizuojant polimorfizmus.

R-dažymas (reversinis)
----------------------

Gaunamas „inversinis" G-dažymo vaizdas. Inkubuojama karštame druskos rūgšties tirpale ir dažoma Giemsa dažais arba oranžiniu akridinu.

NOR dažymas (angl. „nucleolar organizing region")
-------------------------------------------------

Padeda identifikuoti akrocentrinių chromosomų (13,14,15,21 ir 22) trumpuosiuose pečiuose esančius satelitus, kur yra daug RNR genų. Jų dydis gali būti įvairus (vertinamas kaip polimorfizmas). Naudojamas sidabro nitratas (selektyviai jungiasi prie baltymo esančio šalia NOR).

DA-DAPI
-------

DAPI (4,6-diamino-2-fenilindolas) ir DA (distamicinas) – atpažįsta A+T jungtis. Padeda vertinti 1,9,16, 15 i Y chrmosomų tam tikrus regionus. Taip pat naudojamas atliekant FISH maskuojant mikrosatelitines kartotines sekas.
| Kukpovrukas |
| --- |
| **Ilgis** | 257 km |
| **Ištakos** | De Longo kalnai (Brukso kalnagūbris) |
| **Žiotys** | Kasegaluko lagūna (Čiukčių jūra) |
| **Šalys** |  Jungtinės Amerikos Valstijos |

**Kukpovrukas** (angl. *Kukpowruk River*) – upė JAV, Aliaskoje, Šiaurės Nuokalnių regione. Upės ilgis siekia 257 km.

Kukpovrukas prasideda De Longo kalnuose (vakarinė Brukso kalnagūbrio dalis) ir teka šiaurėn, kol įteka į Čiukčių jūros Kasegaluko lagūną (Arkties vandenynas); upės žiotys yra apytikriai 14 km į pietus nuo Point Lėjaus.

Upėvardis inuitų kalba tikriausiai reiškia „gana didelė upė" (*Kukpauraq*) ar „upė" (*Kugauraq*); XIX a. pab. upėvardis dar buvo užrašomas kaip „Kook Pow ruk".

Išnašos
-------

1. 1 2  Orth, Donald J. [1967] (1971). Dictionary of Alaska Place Names: Geological Survey Professional Paper 567 (PDF), University of Alaska Fairbanks, p. 550.
2. 1 2  „Kukpowruk River". *Geographic Names Information System*. United States Geological Survey. 2000-01-01. Nuoroda tikrinta 2021-03-20.
**Patrikas Šikas**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Patrik Schick |
| Gimimo data | 1996 m. sausio 24 d. (27 metai) |
| Gimimo vieta | Praha, Čekija |
| Ūgis | 1,87 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Bayer Leverkusen |
| **Numeris** | 14 |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Jaunimo klubai |
| 2013–2014 | Sparta |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2014–2016  2015–2016  2016–2017  2017–2020  2019–2020  2020– | Sparta  → Bohemians 1905 (*skol.*)  UC Sampdoria  AS Roma  → RB Leipzig (*skol.*)  Bayer Leverkusen | 04 00(0)27 00(8)32 0(11)46 00(5)22 0(10)70 0(36) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2016– | Čekija Čekija | 27 0(13) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. gegužės 14 d..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 18 birželio 2021. |

**Patrikas Šikas** (vok. *Patrik Schick*; g. 1996 m. sausio 24 d.) – čekų futbolininkas, Čekijos rinktinės puolėjas, šiuo metu atstovauja Lėverkuzeno „Bayer".

Karjera
-------

Gimė Prahoje, Čekijoje. Nuo 2013 m. futbolo paslapčių mokėsi Prahos „Spartos" jaunimo ekipose.

### Prahos „Sparta"

Pirmasis profesionalus klubas buvo Prahos „Sparta", kuriame žaidė nuo 2014 m. sezono. Buvo skolinamas Bohemians 1905 klubui.

#### Bohemians 1905

Sparta išnuomojo žaidėją „bohemiečiams" ir 2015–2016 m. sezone atstovavo šiam klubui.

### UD „Sampdoria"

2016–2017 m. sezone žaidė Italijoje ir atstovavo UC Sampdoria.

2017 m. gegužę pasirodė pranešimai, kad žaidėjas norėtų pakeisti klubą.

### AS „Roma"

2017–2020 m. priklausė AS Roma. Italai įsigijo žaidėją už rekordinę 42 milijonų eurų sumą.

2019–2020 m. italai skolino šį žaidėją austrų RB Leipzig.

#### „RB Leipzig"

2019 m. rugsėjo 2 d. pranešta, kad italai skolina žaidėją. 2019–2020 m. atstovavo RB Leipzig.

### Bayer Leverkusen

Lėverkuzeno „Bayer" priklauso nuo 2020 m. AS Roma pardavė žaidėją vokiečiams. Buvo sudaryta 5 metų sutartis.

Rinktinė
--------

Nacionalinėje komandoje žaidžia nuo 2016 m.

2020 m. Europos čempionate „D" grupės atrankos rungtynėse prieš Škotiją pelnė du įvarčius ir čekai nugalėjo škotus rezultatu 2:0. Vienas iš jo smūgių į vartus pretenduoja tapti gražiausiu čempionato įvarčiu.

Dalyvavimas čempionatuose
-------------------------

| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių | Įvarčiai | 0Geltonos kortelės0 | 0Raudona kortelė už 2 geltonas0 | 0Tiesioginė raudona kortelė0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Žemyno čempionatai** |
| Europa 2020 | ketvirtfinalis | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑

Nuorodos
--------

* soccerway
* national-football-teams.com
* repre.fotbal.cz (tarptautinė statistika)
* idnes.cz
* transfermarkt.com
* fussballdaten.de
* soccerbase.com
* worldfootball.net
* bdfutbol.com
* uefa.com
* eurosport.com
* eu-football.info
* footballcritic.com
Tripolės-Kukutenio kultūros arealas
**Kukutenis** (rumun. *Cucuteni*) – neolito ir eneolito gyvenvietė Rumunijoje, dab. Kukutenio kaimo teritorijoje, 12 km nuo Jasų, priskiriama Tripolės-Kukutenio kultūrai.

Tyrimai
-------

Nuo 1899 m. gyvenvietė tiriama. Gyvenvietė buvo apjuosta grioviu ir pylimu. Rasti du iki 2 m storio kultūriniai sluoksniai: apatinis (A) – 4 tūkstantmečio pr. m. e. ir viršutinis (B) – 4 tūkstantmečio pabaiga – 3 tūkstantmečio pr. m. e. pradžia. Abiejuose sluoksniuose rasta iš molio plūktų namų liekanų. A sluoksnyje – gausiai keramikos, puoštos trispalviais įvijiniais ornamentais, titnaginių, raginių, kaulinių dirbinių, molinių moterų figūrėlių, šiek tiek varinių daiktų (kirvių), B sluoksnyje – tapytos keramikos, statulėlių, gyvulių figūrėlių, įvairių varinių dirbinių durklų, kirvių, apyrankių, ylų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Mykolas Michelbertas. *Kukutenis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 230 psl.

Koordinatės: 47°16′36″š. pl. 26°56′14″r. ilg.﻿ / ﻿47.2766668°š. pl. 26.9371033°r. ilg.﻿ / 47.2766668; 26.9371033
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Juodaodis (negridas)
Juodaodis (australidas)
**Juodaodžiai** – žmonės su tamsia arba su labai tamsia oda. Juodaodžiai paprastai būna vienos iš dviejų didžiųjų rasių – negridų ar australidų – atstovai. Juodaodžių žmonių rasės dažnai jungiamos į vieną grupę – australonegridus. Labai tamsią odą gali turėti ir kai kurių mišrių mažųjų rasių atstovai.

Negridai
--------

Negridai yra kilę iš Afrikos, iš regiono į pietus nuo Sacharos dykumos, tačiau šiuo metu gyvena baveik visame pasaulyje. Negridai ir jų palikuonys sudaro gyventojų daugumą ir daugelyje Karibų jūros salų, daug jų gyvena Brazilijoje, JAV.

Šios rasės žmonių oda yra juoda, nes joje daug melanino, saugančio nuo UV spindulių. Kiti rasės požymiai (plati ir tarsi suplota nosis, tankūs plaukai) taip pat yra prisitaikymas gyventi karšto klimato sąlygomis.

Juodaodžių istorija kolonializmo laikotarpiu
--------------------------------------------

Kolonizacijos metu juodaodžiai buvo verčiami būti darbininkais Naujajame Pasaulyje. Vietiniai gyventojai (indėnai) tam kolonistų nuomone buvo per silpni, be to, jie lengvai nepasidavė, o negridus europiečiams kaip vergus parduodavo pačios to meto vakarų Afrikos valstybės, pavyzdžiui, Ašantis.

Juodaodžių teisės
-----------------

Juodaodžiai už savo valstybių ribų įvairiomis epochomis buvo diskriminuojami, įvairiose valstybėse jiems teko daug kovoti už lygias teises. Šiuo metu esama šalių, kur juodaodžiams suteikiama net išskirtinė padėtis.

Kai kuriose šalyse žodis „negras" (angl. *negro, niger*) daliai visuomenės ir dabar reiškia būtent juodaodį vergą, paprastai dirbantį plantacijoje (neigiamas, paniekinamas įvardijimas).

Australidai
-----------

Australijos ir Tasmanijos aborigenai (australidai) Australijos ir Tasmanijos kolonizacijos metu patyrė didelę priespaudą, daug jų buvo išnaikinta. Australijos aborigenų teisės tik dabar imamos sulyginti su baltųjų Australijos piliečių teisėmis. Tasmanijos aborigenai, manoma, išmirė apie 1876 m. Iki dabar išlikę tik mišrios rasės jų palikuonių.

  


|   **Žmonių rasės**   taisyti
 |
| --- |
|  Didžiosios rasės  |  |
| **Europidai**: Atlanto-Baltijos mažoji rasė | Baltosios jūros – Baltijos mažoji rasė | Indijos – Viduržemio jūros mažoji rasė | Vidurio Europos mažoji rasė | Balkanų-Kaukazo mažoji rasė | Paleoeuropinė mažoji rasė | Laponoidų mažoji rasė |
| **Mongolidai**: Tolimųjų Rytų mažoji rasė | Pietų Azijos mažoji rasė | Šiaurės Azijos mažoji rasė | Arktinė mažoji rasė |
| **Amerikanidai** |
| **Negridai**: Negrų mažoji rasė | Negrilų mažoji rasė | Bušmėnų mažoji rasė |
| **Australidai**: Australijos mažoji rasė | Melanezijos mažoji rasė | Vedoidų mažoji rasė |
|  Pereinamosios rasės  |  |
| Europidų-mongolidų: Uralo mažoji rasė | Pietų Sibiro mažoji rasė |
| Europidų-negridų: Etiopijos mažoji rasė |
| Europidų-australidų: Dravidų mažoji rasė |
|  Atskiros mažosios rasės  |  |
| Ainų mažoji rasė | Polinezijos mažoji rasė |
Koordinatės: 55°23′37″š. pl. 25°40′28″r. ilg.﻿ / ﻿55.393729°š. pl. 25.674417°r. ilg.﻿ / 55.393729; 25.674417

|  |
| --- |
| **Kuktiškių pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Kuktiškių pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| Kuktiškių pagrindinė mokykla |
| **Adresas** | Kuktiškės, Utenos rajonas |
| **Direktorius(-ė)** | Vidmantas Kutka |
| **Mokinių skaičius** | 75 |
| **Įkūrimo data** | 1781 m. |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 12 |

Mokyklos pastatai, 2019 m.
**Utenos rajono Kuktiškių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kuktiškėse (Utenos raj.), Tauragnų g. 16, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 190185845. Steigėjas Utenos rajono savivaldybės taryba.

Nuo 2012 m. Utenos Krašuonos progimnazijos Kuktiškių skyrius.

Istorija
--------

1781 m. Kuktiškėse veikė parapijinė mokykla, mokėsi 23 mokiniai. 1868 m. privačiuose namuose įsteigta rusiška pradžios mokykla, nuo 1905 m. mokykloje dėstoma lietuvių kalba, mokytojas lietuvis. Nuo 1910 m. dviklasė mokykla, 1920 m. keturių klasių pradinė. 1938 m. mokykloje įsteigta 5 klasė, 1939 m. ir 6-oji. 1944 m. Kuktiškėse įsteigta progimnazija. 1944 m. užėjus frontui mokykla sudegė. Klasės buvo privačiuose namuose.

Po karo ūkininkų Araminų šeimą iš Ignotiškio ištrėmus į Sibirą, jų gyvenamas namas buvo išardytas, mediena atvežta į Kuktiškes, o iš jų 1948 m. pastatytas pirmasis naujos mokyklos pastatas, vadinamoji „kalninė" mokykla, 1949 m. – antrasis mokyklos pastatas, vadinamoji „pakalninė" mokykla. 1950 m. ji tapo septynmetė mokykla, 1960 m. – aštuonmetė, 1982 m. – devynmetė, 1988 m. – nepilna vidurinė. 1966 m. pastatyta mūrinė mokykla, o 1987 m. prie mokyklos pastatytas priestatas su sporto, aktų salėmis, valgykla. Nuo 1993 m. mokykla veikia kaip pagrindinė. 1995 m. mokyklos patalpose įsikūrė medicinos punktas, 2001 m. Kuktiškių seniūnijos biblioteka, įrengtos patalpos ikimokyklinei grupei. 2012 m. rugsėjo 1 d. Kuktiškių pagrindinė mokykla prijungta prie Utenos Krašuonos progimnazijos.

Direktoriai
-----------

* 1961–1998 m. Julius Meškauskas
* 1998–2007 m. Gintaras Bakanas
* 2007 m. Gražina Indriūnienė
* 2007–2012 m. Vidmantas Kutka

Mokiniai
--------

* Juozas Bakšys, kunigas, visuomenės veikėjas
* Antanas Čiužas, socialinių mokslų daktaras
* Pranas Daunys, pianistas, rayštojas
* Bronė Kazlauskienė-Valiulytė, tautosakininkė
* Mečislovas Treinys, politinis ir visuomenės veikėjas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Antanas Tyla. *Kuktiškės*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 207 psl.
Koordinatės: 54°16′12″ š. pl. 23°29′55″ r. ilg.﻿ / ﻿54.27000°š. pl. 23.49861°r. ilg.﻿ / 54.27000; 23.49861


| Kukutis |
| --- |
| Vieta | Lietuva (Lazdijų rajonas) |
| Plotas | 0,017 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,6 km |
| Išteka | bevardis upelis |

**Kukutis** – ežeras Lietuvoje, Lazdijų rajone, 4 km į šiaurę nuo Lazdijų, 0,23 km į šiaurės rytus nuo plento  **134**  Leipalingis–Lazdijai–Kalvarija . Ežeras samtelio formos, ilgis iš šiaurės į pietus – 0,23 km, plotis – iki 0,15 km. Altitudė 116,5 m. Krantai žemi, pelkėti, ištisai apaugę krūmynais ir medžiais. Aplinkui plyti dirbami laukai ir pievos. Šiaurėje išteka upelis link Rimiečio ežero (Kirsnos baseinas). Šalia ežero įsikūręs Karužų kaimas. Rytine pakrante eina kelias  **2513**  Lazdijai–Naujoji Kirsna–Šeštokai .

Vandenvardis siejamas su žodžiais *kukti* („linkti, svirti, klumpti"), *kukis* („kablys, vąšas, lazdos riestagalis").

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 170
*Kitos reikšmės – Lektorius (reikšmės).*

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 Lektorius 
**Lèktorius** (lot. *lector* - ‘skaitovas‘, ’skaitytojas‘) - asmuo, skaitantis paskaitas, paskaitininkas, dėstytojas, pranešėjas (pvz. įvairiose konferencijoje ar seminaruose); aukštosios mokyklos darbuotojas arba tarnautojas; tarnybinis rangas.

Istorija
--------

Lektorius pradžioje buvo universiteto mokytojas, skaitantis paskaitas, tačiau turintis tik *lektoratą* (pasen. **Lektūra**) ir tarp profesorių užimantis panašią padėtį kaip docentai  Artistų fakultete, turintis mažiau teisių akademiniame valdyme (administracijoje) nei profesorius. Lektoriumi taip pat buvo vadinamas asmuo, skaitantis paskaitas (pvz. pastorius, papildomai dėstantis gimnazijoje).

Vokietija
---------

Vokietijos universitetuose, kitose aukštosiose mokyklose lektoriumi taip pat vadinamas dėstytojas, dėstantis savo gimtąją kalbą filologijos padaliniuose ir studijų programose. Dažniausiai – gimtakalbis prancūzas arba ispanas (Romanistika) arba britas (Anglistika). Be kalbos mokymo (žr. ’’kalbos kursai’’) lektorius taip pat dažnai dėsto „nacionalinius" atitinkamos valstybės dalykus (Literatūra, kraštotyra, taip pat kalbotyra).

Lektoriaus statusas universitete gali labai skirtis. Lektorius Vokietijoje paprastai yra jaunesnysis mokslininkas, turintis terminuotą sutartį (2-6 m.). Lektorato metu nemažai lektorių rengia disertacijas. Išimtinais atvejais yra senų lektorių, turinčių neterminuotas darbo sutartis (XX a. 8 deš. laikotarpio).

DAAD lektorius – Vokietijos akademinių mainų tarnybos (DAAD) siunčiamas dėstytojas germanistas, užsienio aukštosiose mokyklose mokantis vokiečių kalbos, atstovaujantis DAAD, informuojantis bei konsultuojantis su vokiečių kalba ir kultūra bei apskritai Vokietija susijusius klausimus (Studijos Vokietijoje, gyvenimas, darbas joje). 

Greta DAAD lektorių taip pat veikia kalbos asistentai (*Sprachassistent*). Kalbos asistentas – priešingai, nei lektorius – vokiečių kaip užsienio kalbos moko kalbos centre, kitokioje įstaigoje. Roberto Bošo fondas (*Robert Bosch Stiftung*) bei Austrijos mainų tarnyba (ÖAD) siunčia lektorius. Jie taip pat moko vokiečių kalbos ir literatūros, skleidžia kultūrą.

Skandinavija
------------

Skandinavijos, Šiaurės šalių universitetuose, kitose aukštosiose mokyklose (Universiteto) lektorius yra nuolatinis dėstytojas (mokytojas), kurio pareiga yra ne tik dėstyti, bet taip pat ir tyrinėti. Lektoratai būdingi visiems fakultetams. Reikalavimas – daktaro (PhD) laipsnis.

Šaltiniai
---------
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Philipp Neumann**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1992 m. vasario 20 d. (30 metų) |
| Gimimo vieta | Kelnas, Vokietija |
| Ūgis | 2,10 m |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | EWE Baskets Oldenburg |
| **Pozicija** | vidurio puolėjas |
| Profesionalūs klubai |
| 2009–20132013– | Brose BasketsEWE Baskets Oldenburg |  |
| Šalies rinktinė |
| 2012– | Vokietija Vokietija |  |
|  |

**Filipas Noimanas** (vok. *Philipp Neumann*; g. 1992 m. vasario 20 d. Kelne) – Vokietijos krepšininkas, žaidžiantis Oldenburgo „EWE Baskets". 

Ūgis – 2,10 m.

Karjera
-------

Kai jam buvo 18 m. F. Noimanas pasirašė profesionalų kontraktą su Bambergo klubu „Brose Baskets". Per 2009–2010 m. sezoną buvo labai mažai naudotas, tačiau vis tiek tapo Vokietijos lygos ir taurės laimėtoju su klubu „Brose Baskets".
Kituose sezonuose jis vėl laimėjo čempionatą ir taurę. Laimėjęs Vokietijos čempionatą ir taurę nusprendė nedalyvauti NBA naujokų biržoje.

2013 m. gruodžio mėnesį F. Noimanas buvo paskolintas Oldenburgo klubui „EWE Baskets". 2014 m. birželio mėnesį pasirašė sutartį su „EWE Baskets".
**Talka** - viso ar dalies kaimo bendras telktinis darbas; padėjimas ko dirbti, pagelbėjimas; pagalbos (talkos) darbai. Dažniausiai paplitę žemės ūkyje. Tai tokie ūkio darbai, susiję su žemės, miškų ir vidaus vandenų ūkio produkcijos gamyba (pvz. bulviakasis), jos paruošimu realizuoti ir kitais šios veiklos darbais. Juos rengia organizatorius, t. y. fizinis asmuo, kuris organizuoja (kviečia) pagalbos (talkos) darbus žemės ar namų ūkyje ir kurio naudai šie darbai atliekami.

Talkininkas
-----------

Talka Šventojoje 1939 m. 
Talkininkas – asmuo, padedantis talkos metu. LRV nutarimu Lietuvoje anksčiau buvo apibrėžta, kad talkininkas turi būti „ne jaunesnis kaip 13 metų fizinis asmuo (talkos dalyvis), pagal tarpusavio susitarimą su pagalbos (talkos) darbų organizatoriumi atliekantis neapmokamą darbą žemės ar namų ūkyje". Buvo nustatyta, kad pagalbos (talkos) darbų trukmė kiekvienam talkininkui negali būti ilgesnė kaip 3 dienos iš eilės.

Tarybų Sąjunga
--------------

*Daugiau informacijos galite rasti straipsnyje Derliaus nuėmimo talkos Tarybų Sąjungoje.*

Lietuva
-------

Talkos Lietuvoje žinomos nuo senovės.

Teisiškai talka kurį laiką buvo reglamentuota. Ji buvo apibrėžta fizinių asmenų telktinė tarpusavio pagalba žemės ar namų ūkio darbams dirbti (LR Vyriausybės 2001 m. gruodžio 11 d. nutarimas Nr. 1500). Tai buvo reikalinga, siekiant užtikrinti pagalbos (talkos) darbų atlikimo sąlygų ir tvarkos teisėtumą, užkertant kelią nelegaliam darbui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Talka Archyvuota kopija 2010-03-09 iš Wayback Machine projekto. (Lietuvių kalbos žodynas, LKŽ)
2. ↑  Dėl Pagalbos (talkos) darbų atlikimo sąlygų ir tvarkos patvirtinimo
| Traktaro stadionas |
| --- |
|  |
| Vieta | Minskas, Baltarusija |
| Atidarytas | XX a. 6 deš. |
| Paviršius | Žolė |
| Talpa | 17 600 sėdimų vietų |
| Lauko matmenys | 108 х 70 m |
| Nuomininkai | FK Traktar (1950–1994, 1998–2001)Dinamo-93 Minsk (1993–1998)Ataka Minsk (1995–1997)Zvezda-BGU Minsk (2002–2005)MTZ-RIPO Minsk (2002–2011)Dinamo Minsk (1978–1980, 1997, 2013–dabar) |

**„Traktaro" stadionas Minske** arba gudiškai **Stadyion „Traktar"** (blrs. *Стадыён „Трактар"*) – įvairių paskirčių stadionas Minske, Baltarusijoje.

Istorija
--------

Stadionas pastatytas XX a. 6-ajame dešimtmetyje, jam suteiktas „**Krasnoje Znamja**" pavadinimas, 1976 m. susietas su Minsko traktorių gamykla ir pervadintas į **„Traktaro"** stadioną. Sovietmečiu stadioną nuomojo Minsko „Traktar" futbolo klubas. 1976 m. stadionas buvo renovuotas, 1978–1980 m. laikinai tapo Minsko „Dinamo" klubo namų stadionu. 2011 m. stadione vyko Baltarusijos futbolo taurės finalas, kurį laimėjo FC Gomel' klubas. XIX a. 1 deš. pabaigoje rusų kilmės Lietuvos verslininkas Vladimiras Romanovas norėjo šį stadioną modernizuoti ir netoliese įkurti pramogų centrą. Vis dėlto šie planai nebuvo įgyvendinti. Nuo 2013 m. stadionas vėl tapo Minsko „Dinamo" klubo namų stadionu.

Stadione vyksta ir Europos lygos atrankos kovos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  New sports and entertainment center at the Traktor Stadium site? Archyvuota kopija 2013-10-19 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| Afroditi Frida  gr. Αφροδίτη Φρυδά |
|  
Afroditi Frida 1988 m. Eurovizijoje |
| Biografija |
| Gimė | 1964 m. (~59 metai)  Atėnai, Graikijos vėliava Graikija |

**Afroditi Frida** (gr. Αφροδίτη Φρυδά; g. 1964 m. Atėnuose) – graikų dainininkė.

Biografija
----------

Baigusi studijuoti muziką Nacionalinėje konservatorijoje Atėnuose 1984 metais, pirmą kartą dalyvavo Graikijos nacionalinėje atrankoje į „Eurovizijos" dainų konkursą, tačiau su daina „Donald Duck" pergalės nepasiekė. Afroditi Frida į šalies atrankas grįžo 1988 metais, kur su kūriniu „Clown" tapo nugalėtoja. 1988 m. „Eurovizijoje" palaikymo sulaukė tik iš Prancūzijos ir Turkijos, iš viso gavusi 10 taškų, atlikėja užėmė 17 vietą.

1989 metais Afroditi Frida išleido debiutinį albumą „Mikri Megali Agapi". Per savo karjerą Afroditi Frida dirbo su daugybe žinomų Graikijos dainininkų, tokių kaip Marinella, Haris Alexiou ir kt. Šiuo metu atlikėja daugiausiai koncertuoja savo gimtajame mieste Atėnuose.

Diskografija
------------

* 1989: *Mikri Megali Agapi*
* 1992: *Na Prosechis*
* 1995: *Tin Ora pou Kimounde ta Thiria*
* 2006: *Asimenia Dakrya*

Nuorodos
--------

* Daina *Clown* (1988 m.)

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Bang  *„Stop"*** |  **Graikijos atstovė Eurovizijoje**1988 | Po to:**Mariana Efstratiou  *„To diko sou asteri"*** |
| ***Rytoj, kai prasidėjo karas*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Tomorrow, When the War Began |
| Kilmės šalis |  Australija |
| Režisierius | Stuart Beattie |
| Scenaristas (-ai) | Stuart Beattie |
| Vaidina | Caitlin Stasey  Rachel Hurd-Wood  Lincoln Lewis  Deniz AkdenizAshleigh CummingsPhoebe Tonkin |
| Metai | 2010 |
| Žanras | veiksmo drama |
| Trukmė | 104 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 27 mln. Australijos dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Rytoj, kai prasidėjo karas** (angl. *Tomorrow, When the War Began*) – 2010 m. Australijoje sukurtas veiksmo filmas apie nežinomos šalies karinių pajėgų įsiveržimą į Australiją. Juosta sukurta kaip vienos iš herojų video pasakojimas ir neturi konkrečios pabaigos. 

Juosta buvo labai populiari Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje, tačiau nesulaukė didelio susidomėjimo kitose šalyse.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Caitlin Stasey – Elė Linton
* Rachel Hurd-Wood – Korė
* Lincoln Lewis – Kevinas, Korės vaikinas
* Deniz Akdeniz – Houmeris
* Phoebe Tonkin \* Fiona
* Chis Pang – Li
* Ashleigh Cummings – Robin

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Grupė jaunuolių mokslo metų pabaigos proga išsirengia į kalnus, kur, palikę mašiną, toliau keliauja pėsčiomis į negyvenamą teritoriją. Pirmosios nakvynės metu jie pastebi danguje daugybę karinių lėktuvų. Įtardami kažką negero, kitą dieną jie grįžta atgal, tačiau randa savo namus tuščius, internetas, radijas ir televizija neveikia. Jaunuoliai leidžiasi į žvalgybą į greta esantį miestą, kur mato visus gyventojus, suvarytus į aikštę, aptvertą spygiuota viela ir saugoma nežinomų kareivių. Vienas iš jų nušauna nepaklususį jam žmogų, ir išsigandę jaunuoliai išsiduoda. Kareiviai leidžiasi juos persekioti, tačiau šiems pavyksta pasprukti. 

Grįžę į namus jie ketina bėgti atgal į kalnus, tačiau vėl susiduria su užpuolikais. Jiems pavyksta perimti radijo pranešimą, kuriame sužino, kad Australiją užpuolė neįvardijama Koalicija ir prasidėjo karas. Jaunuoliai nusprendžia gauti ginklų ir pasipriešinti užpuolikams, organizuodami partizaninę kovą.

Pagrindiniai apdovanojimai
--------------------------

* Australijos filmų institutas – geriausias garsas, geriausias adaptuotas scenarijus
* IF akdovanojimas – geriausia aktorė (C. Stasey), geriausias scenarijus, geriausias filmas, geriausia muzika
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 54°59′06″š. pl. 23°30′05″r. ilg.﻿ / ﻿54.9850°š. pl. 23.5014°r. ilg.﻿ / 54.9850; 23.5014

|  Lekėčių šv. Kazimiero bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Šakių |
| **Savivaldybė** | Šakių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Lekėčiai |
| **Adresas** | Pušyno g. 8 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1843 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Kazimiero bažnyčia.*
**Lekėčių šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Lekėčių miestelyje, 8 km į pietvakarius nuo Vilkijos, prie kelio  **140**  Kaunas–Zapyškis–Šakiai . Liaudies architektūros formų.

Istorija
--------

Lekėčiuose 1843 m. pastatyta medinė koplyčia. Į ją kartais atvažiuodavo Zapyškio kunigas laikyti mišių. 1906 m. įkurta parapija. Pirmasis jos klebonas Justinas Staugaitis (vėliau Telšių vyskupas) koplyčią padidino, pavertė bažnyčia.

1907 m. įsikūrė „Žiburio" draugijos skyrius. 1908–1910 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1908 m. sudegė nebaigta įrengti klebonija.

1933 m. pastatyti parapijos namai su sale. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčia suremontuota.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, su bokšteliu, žemesne ir siauresne apside.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Taljamentas |
| --- |
| Taljamento meandros (Udinės prov. Ragonijos sav.) Taljamento meandros (Udinės prov. Ragonijos sav.) |
| **Ilgis** | 178 km |
| **Baseino plotas** | 2916 km² |
| **Vidutinis debitas** | 70 m³/s |
| **Ištakos** | Karnijos Alpės |
| **Žiotys** | Adrijos jūra |
| **Šalys** | Italija |

**Taljamentas** (it. *Tagliamento*) – upė šiaurės rytų Italijoje, Veneto ir Friulio-Venecijos Džulijos srityse. Prasideda Karnijos regione, Karnijos Alpėse, ties Maurijos perėja. Aukštupyje kalnų slėniu teka į rytus. Už Tolmedzo pasuka į pietus. Ten teka plačiu smėlingu slėniu. Upės vaga smarkiai vingiuoja, nuolat keičia tėkmės kryptį. Čia upė neturi intakų, ją maitina tik požeminiai upokšniai. Taljamentas įteka į Adrijos jūros Venecijos įlanką ties Bibione, maždaug pusiaukelėje tarp Venecijos ir Triesto.

Didžiausi intakai: Deganas, Butas, Fela, Koza. Prie upės įsikūrę Latizanos ir San Mišele al Taljamento miesteliai.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Lelidorpas*Lelydorp* |
| --- |
| 

LelidorpasLelidorpas

5°41′48″ š. pl. 55°13′0″ v. ilg.﻿ / ﻿5.69667°š. pl. 55.21667°r. ilg.﻿ / 5.69667; 55.21667﻿ (Lelidorpas)Koordinatės: 5°41′48″ š. pl. 55°13′0″ v. ilg.﻿ / ﻿5.69667°š. pl. 55.21667°r. ilg.﻿ / 5.69667; 55.21667﻿ (Lelidorpas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Surinamo vėliava Surinamas |
| **Apygarda** | Vanikos apygarda |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 19 580  |

**Lelidorpas** (ol. *Lelydorp*, Sranan Tongo k. *Kofidjompo*) – antras pagal dydį Surinamo miestas, Vanikos apygardos sostinė, maždaug už 18 km nuo sostinės Paramaribo. Apie 19 000 gyventojų (kiti šaltiniai nurodo 15 000). Miestas yra pusiaukelėje tarp Paramaribo ir Zanderio Johan Adolf Pengel tarptautinio oro uosto.

Istorija
--------

Miestas įkurtas XX a. pavadintas hidroinžinieriaus, Surinamo gubernatoriaus (1902–1905) Kornelio Lelio (*Cornelis Lely*) garbei. Sranan Tongo kalboje pavadinimas reiškia "Kofi šuolis" (viena iš legendų yra tokia: pabėgusio nukirsdinto vergo Kofi galva, kuri, pamauta ant kuolo, turėjo būti perspėjimas kitiems bėgliams, iššoko iš valties vidury upės ir dingo. "Kofi" reiškia "gimęs penktadienį"). Dabar centrinė miesto dalis vadinama *Kofidjompo*.

Impulsą miesto augimui davė 1903–1912 statomas geležinkelis iš Paramaribo į Damo aukso kasyklas. Mieste gyventojų dauguma – emigrantai iš Javos bei hindustaniečiai.
| ***Bandito mirtis*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Muerte de un quinqui |
| Kilmės šalis |  Ispanija |
| Režisierius | Leon Klimovsky |
| Scenaristas (-ai) | Paul Naschy |
| Metai | 1975 |
| Žanras | trileris |
| Trukmė | 88 min. |
| Kalba | ispanų |
| **IMDb įrašas** |

**Bandito mirtis** (isp.  *Muerte de un quinqui*) – 1975 m. Ispanijoje sukurtas trileris.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Paul Naschy – Markus
* Carmen Sevilla – Marta
* Heinrich Starhemberg – Rikardo
* Julia Saly – Elena
* Pedro Mari Sanchez
* Francisco Nieto
* Fernando Hilbeck

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Po sėkmingo juvelyrinės parduotuvės apiplėšimo Markus atsikrato savo bendrais ir, apgaudamas nusikaltimo užsakovą, pasprunka su visu grobiu. Ieškodamas ramaus prieglobsčio, jis įsidarbina prižiūrėtoju turtingoje viloje. Šios šeimininkas, patyręs traumą polo varžybose, liko prikaustytas prie vežimėlio, ir dabar visu ūkiu turi rūpintis jo žmona ir duktė. Jam nepatinka naujasis darbininkas, nes vyrą nuolat kamuoja pavydo priepuoliai. Ilgainiui Markus, naudodamasis padėtimi, iš tiesų tampa ne tik žmonos, bet ir dukters meilužiu, tačiau susidariusi padėtis tampa grėsminga, kuomet jo buvimo vietą sužino juvelyrinės apiplėšimą planavę žmonės...