|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Urvo ertmė Urvo ertmė |
| **Vieta:** | MIMAROPA, Filipinų vėliava Filipinai |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Puerto Prinsesa |
| 

Žemėlapis rodantis Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas vietą.Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 10°10′0″ š. pl. 118°55′0″ r. ilg.﻿ / ﻿10.16667°š. pl. 118.91667°r. ilg.﻿ / 10.16667; 118.91667 |
| **Plotas:** | 222 km² |
| **Įkurtas:** | 1992 m. |
| **Valdymas:** | Department of Environment and Natural Resources |
|  **Vikiteka:** | Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 652 |

**Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas** (angl. *Puerto Princesa Subterranean River National Park*, tag. *Pambansang Liwasang Ilog sa Ilalim ng Lupa ng Puerto Princesa*) – saugoma gamtos teritorija Filipinuose, Palavano saloje, 80 km į šiaurę nuo Puerto Prinsesos. Plotas – 222 km². Įkurtas 1992 m. 1999 m. paskelbtas UNESCO pasaulio paveldo objektu.

Yra Šv. Pauliaus kalnuose, prie tokio pat vardo įlankos kranto, rytuose ribojamas Babujano upės. Būdingas klintinis karstinis kraštovaizdis. Pagrindinis parko objektas – 24 km požeminis urvas (Šv. Pauliaus „požeminė upė"). Šiuo urvu teka Kabajugano upė, iš urvo išlendanti tiesiai į Vakarų Filipinų jūrą. Urve yra stalaktitų, stalagmitų, požeminių kambarių (didžiausias 360 m ilgio, 2,5 mln. m³ ploto). Upės žemupys veikiamas jūros potvynio. Iki 2007 m. atrandant požeminę upę Jukatane, Puerto Prinsesos požeminė upė laikyta ilgiausia pasaulyje. Virš urvo veši drėgnieji miškai, pakrantėse yra pelkių, mangrovių. Aptikta >800 augalų rūšių (iš jų – 295 medžių rūšys: paprastasis plienmedis, baltoji alstonija, plunksnalapis amugis, grakštusis sparnenis, azijinis drakonmedis, indinė miletija, vaistinis puiklapis, filipininis agatmedis, pandanas ir kt.). Čia gyvena 165 paukščių rūšys (jų tarpe 15 endeminių), 30 žinduolių (daugiausia beždžionės, barzdotieji šernai, binturongai, dygliatriušiai, 9 šikšnosparnių rūšys), 19 roplių rūšių. Vandenyse gyvena diugoniai, žalieji vėžliai.

* Klinties kalnaiKlinties kalnai
* UrveUrve
* Klinties dariniaiKlinties dariniai

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Filipinuose |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Barokinės Filipinų bažnyčios (1993) · Tubatahos rifų gamtos parkas (1993) · Filipinų kordiljerų ryžių terasos (1995) · Istorinis Vigano miestas (1999) · Puerto Prinsesos požeminės upės nacionalinis parkas (1999) · Hamigitano kalnagūbrio gamtos draustinis (2014) | Filipinų vėliavaFilipinų vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Ifugao tautos hudhud giesmės (2008) · Lanao ežero maranao tautos Darangeno epas (2008) · Tempimo ritualai ir žaidimai (2015, kartu su Kambodža, Pietų Korėja ir Vietnamu) · *Buklogas, subanenų padėkos ritualai* (2019) · **Gyvųjų tradicijų mokykla** (2021) · Aklan pinja audimas rankinėmis staklėmis (2023) |

 |