| **Albertas Vaitiekus Kojalavičius-Vijūkaslenk. *Wojciech Wijuk Kojałowicz*** |
| --- |
| Kojalavičių herbas |
| Kojalavičių herbas |
|  |
| Gimė | 1609 m.Kaune |
| Mirė | 1677 m. spalio 6 d. (~68 metai)Varšuva |
| Tėvas | Jonas Kojalavičius |
| Motina | Brigita Beinartaitė |
|  |
| Veikla | Lietuvos istorikas, vienuolis jėzuitas, teologas, filosofas. |

**Albertas Kojalavičius-Vijūkas** (arba *Vaitiekus Vijūkas-Kojalavičius* lenk. *Wojciech Wijuk Kojałowicz*, 1609 m. Romainiai prie Kauno – 1677 m. spalio 6 d. Varšuva) – SJ, Lietuvos istorikas, vienuolis jėzuitas, teologas.

Biografija
----------

Kilęs iš Kauno pirklių, giminystės ryšiais su Vijūkais tapusių bajorais Kojalavičių giminės. Tėvas Jonas Kojalavičius, motina Brigita Beinartaitė, broliai Kazimieras Kojelavičius-Vijūkas ir Petras Kojelavičius-Vijūkas. 1627 m. baigęs Vilniaus jėzuitų kolegiją įstojo į jų ordiną. 1629–1632 m. Nesvyžiuje studijavo filosofiją. 1638 m. baigė teologiją Vilniaus universitete. 1641 m. filosofijos magistras, 1645 m. teologijos daktaras.

Mokytojavo Kražių gimnazijoje. 1641–1644 m. ir 1645–1655 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1650–1651 m. vicekancleris, 1653–1655 m. – rektorius. 1662–1666 m. Vilniaus profesų namų viršininkas, 1666–1677 m. Varšuvos profesų namų dvasios tėvas ir studijų vyresnysis. Su broliais K. ir P. Kojalavičiais namus Kaune 1642 m. užrašė kuriamai Jėzuitų kolegijai, taip pat padovanojo sklypus prie Rotušės aikštės.

Mokslinė veikla
---------------

Lietuvos istorijos viršelisRašė lotynų, kai kuriuos veikalus – lenkų kalba. Svarbiausias veikalas – pirmoji spausdinta Lietuvos istorija nuo seniausių laikų iki Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Žygimanto Augusto mirties (1572 m.). („Lietuvos istorijos" I dalis" *Historiae Lituaniae pars prior* išspausdinta 1650 m. Dancige, II dalis – 1669 m. Antverpene, lietuviškai k. – 1988 m. išvertė Leonas Valkūnas, Juozo Jurginio įvadas ir paaiškinimai). Svarbiausias šaltinis – M. Strijkovskio kronika (1582 m. lenkų k.), naudojosi Petro Dusburgiečio kronika, istoriniais dokumentais iš Radvilų archyvo Nesvyžiuje, Lietuvos metraščių išrašais. M. Strijkovskio tradicinį pametinį dėstymą pakeitė teminiu. Savo veikalu siekė pateikti bajorų jaunuomenei ir Vilniaus universiteto profesoriams bei studentams žinių apie tėvynės praeitį. M. Strijkovskis stengėsi parašyti lietuvių tautos istoriją, teikdamas prioritetą Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės pilietybei, o Albertas Kojalavičius-Vijūkas rašė valstybės, bajorų luomo politinę istoriją, ją periodizavo pagal valdovų valdymą. Jėzuitui Kojalavičiui didelę reikšmę turėjo religija, todėl smerkė pavergtų pagonių baltų sukilimus prieš kryžiuočius bei kalavijuočius, kartu – ir prūsų užkariavimą, kolonizatorių žiaurumus. Vertingiausia yra veikalo II dalis, kurioje objektyviai ir gana detaliai aprašyti 1387–1572 įvykiai. Kitaip nei M. Strijkovskis, Albertas Kojalavičius-Vijūkas buvo 1569 m. Liublino unijos šalininkas, kartu aukštino Lietuvos didžiųjų kunigaikščių valstybinę politiką. Lotynų kalba parašyta Lietuvos istorija plačiai paplito Europoje, supažindino ją su Lietuvos praeitimi. Vokiečių istorikas A. L. Šloceris knygą perredagavo, sutrumpino ir išvertęs į vokiečių kalbą išleido 1785 m. Lietuvos istorija iki XIX a. darė poveikį Lietuvos istoriografijai.

Be to, Albertas Kojalavičius-Vijūkas parašė istorinius veikalus: „Apie 1648 ir 1649 metų žygius prieš Zaporožės kazokus" (*De rebus anno 1648 & 1649 contra Zaporovios cosacos gestis*, 1651 m.), „Radvilų metraštis, glaustai išdėstantis šviesiausiosios kunigaikščių Radvilų giminės darbus" (*Fasti Radviliani gesta illustrissimae domus ducum Radziwil compendia continentes*, 1653 m.), „Įvairenybės apie Bažnyčios būklę Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje" (M*iscellanea rerum ad stotum Ecclesiasticum in Magno Lituaniae Ducatu pertinentium*, 1653 m.), jų faksimilės su vertimais į lietuvių kalbą ir pratarmėmis bei paaiškinimais išspausdintos knygoje „Lietuvos istorijos įvairenybės" (2 d. 2003–2004 m. II dalies pabaigoje yra keli moksliniai straipsniai apie Albertą Kojalavičių-Vijūką, jo giminę ir mokslinę veiklą). Sukūrė reikšmingiausią LDK heraldikos veikalą - „Šventasis Lietuvos Didžiosios Kunigaikštijos bei jai priklausančių provincijų giminių ir herbų vardynas" (*Sacer nomenclator familiarum et stemmatum Magni Ducatus Lituaniae et provinciarum ad eum pertinentium*), jame pateikta žinių apie visas LDK didikų gimines, iliustruotas plunksna pieštais 600 herbų. 

Vertingą Alberto Kojalavičiaus-Vijūko veikalą „Lietuvos D. K. bajorijos herbynas" (*Herbarz rycerstwa W. X. Litewskiego*) 1897 m. Krokuvoje išleido F. Piekosinskis. Filosofijos traktate – sutrumpintai „Apie tuštumą" (*De Vacua* 1648 m.) gynė scholastinio aristotelizmo gamtos filosofijos principus. D. Antanavičiaus duomenimis, jo vardu išspausdinta 14 knygų lotynų ir lenkų kalbomis, dar 6 knygų autorystė jam priskiriama. Kai kurių dabartinių lenkų tyrėjų duomenimis, Alberto Kojalavičiaus-Vijūko vardu išleisti 34 poleminiai teologiniai veikalai.

Bibliografija
-------------

* *Albertas Kojalavičius-Vijūkas (1650) Historiae Lituanae I tomas (lotynų).*
* *Albertas Kojalavičius-Vijūkas (1669) Historiae Lituanae II tomas (lotynų).*

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Uliedžių istorija". Suarchyvuotas originalas 2016-04-24. Nuoroda tikrinta 2016-04-24.
2. ↑  Algirdas Matulevičius, Feliksas Sliesoriūnas. *Albertas Kojalavičius-Vijūkas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 346 psl.

Nuorodos
--------

* www.šaltiniai.info


| Akademinės pareigos |
| --- |
| Prieš tai:**Grigalius Šionhofas** | **Vilniaus universiteto rektorius**1653–1655 | Po to:**Žygimantas Liauksminas** |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVilniaus universiteto rektoriai |
| --- |
|  |
| Academia et Universitas Vilnensis Societatis Iesu (1579–1773 m.) | 
Jokūbas Vujek · Petras Skarga · Garsija Alabianas · Frydrichas Barčas · Leonardas Krakeris · Paulius Bokša · Adomas Brokas · Mykolas Ortizas · Stanislovas Vlošekas · Simonas Niklevičius · Mykolas Salpa · Jonas Gruževskis · Simonas Niklevičius · Pilypas Frizijus · Simonas Ugnievskis · Merkelis Šmelingas · Benediktas de Sokso · Voicechas Ceciševskis · Jonas Rivockis · Grigalius Šionhofas · Albertas Kojelavičius · Žygimantas Liauksminas · Kazimieras Kojelavičius · Mykolas Ginkevičius · Danielius Butvilas · Andriejus Valavičius · Stanislovas Tupikas · Baltazaras Rogalskis · Paulius Bochenas · Andriejus Ribskis · Vladislovas Rudzinskis · Mykolas Mazoveckis · Petras Kitnovskis · Pranciškus Kucevičius · Baltazaras Dankvartas · Kristupas Losievskis · Jokūbas Hladovickis · Martynas Godebskis · Tobijas Arentas · Motiejus Karskis · Kristupas Limontas · Kristupas Garšvila · Stanislovas Sokulskis · Vladislovas Daukša · Karolis Bartoltas · Juozapas Sadovskis · Pranciškus Rosciševskis · Jonas Juraga-Giedraitis · Martynas Bžozovskis · Stanislovas Haslovskis · Ignacas Žaba · Kazimieras Vazgirdas · Kazimieras Pšeciševskis · Juozapas Jankovskis · Antanas Skorulskis· Ignacas Žaba |  |
|  |
| Schola Princeps Vilnensis (1773–1803 m.) | 
Žanas Ševaljė · Martynas Počobutas · Jeronimas Stroinovskis |
|  |
| Vilniaus imperatoriškasis universitetas (1803–1832 m.) | 
Janas Sniadeckis · Johanas Lobenveinas · Simonas Malevskis · Juozapas Tvardovskis · Vaclovas Pelikanas |
|  |
| Stepono Batoro universitetas (1919–1939 m.) | 
Michalas Siedleckis · Viktoras Stanevičius · Alfonsas Parčevskis · Vladislavas Dzievulskis · Marijanas Zdziechovskis · Stanislavas Pigonis · Česlavas Falkovskis · Aleksandras Januškevičius · Kazimiežas Opočinskis · Vitoldas Stanevičius · Vladislavas Jakovickis · Aleksandras Vujcickis · Stefanas Erenkroicas |
|  |
| Vilniaus universitetas (1939–1943 m.) | 
Mykolas Biržiška |
|  |
| Vilniaus valstybinis Vinco Kapsuko universitetas (1944–1990 m.) | 
Kazimieras Bieliukas · Zigmas Žemaitis · Jonas Bučas · Juozas Bulavas · Jonas Kubilius |
|  |
| Vilniaus universitetas (nuo 1990 m.) | 
Rolandas Pavilionis · Benediktas Juodka · Jūras Banys · Artūras Žukauskas · Rimvydas Petrauskas |

 |