|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį ar jo skyrių reikėtų peržiūrėti.**Būtina ištaisyti gramatines klaidas, patikrinti rašybą, skyrybą, stilių ir pan.Ištaisę pastebėtas klaidas, ištrinkite šį pranešimą.  |

**Knygnešių šaltinis** – šaltinis Vilkų kaime (Plungės rajonas), vakarinėje senojo Plungė-Žemaičių Kalvarija trakto (dabar Knygnešių g.) pusėje.

Aplinka
-------

Vilkų kaimas žinomas ir senesniu pavadinimu – Alkai. Toks kaimo pavadinimas neatsiejamas nuo kaime buvusio senovės baltų šventvietės komplekso (Vilkų alkakalnis, Knygnešių šaltinis, Alkupio ir Blindupio upelis). Remiantis istoriko Vykinto Vaitkevičiaus tyrimais, šį kompleksą sudarė alkas (šventvietė), vandens telkinys (upė, upelis, ežeras) ir šaltinis.

Vandens fizinės ir cheminės savybės
-----------------------------------

2012 m. rugpjūčio 29 d. Lietuvos geologijos tarnyba atliko šaltinio vandens fizinių ir cheminių savybių tyrimą. Vanduo švarus, skaidrus ir bekvapis. Vandens temperatūra 8,3 °C. Vanduo silpnai šarminis (pH – 7,56). Savitasis elektros laidis (SEL – 437 mS/cm), vandens oksidacinis ir redukcinis potencialas (Eh=+25mV), deguonies kiekis (O2=,7 mg/l). Nėra geležies nuosėdų.

Šaltinio vanduo gėlas, turi mažai mineralinių medžiagų. Ištirpusių mineralinių medžiagų koncentracija 411 mg/l. Jis santykinai kietas, pasižymintis nedideliu karbonatiniu (5,14 mg-ekv/l), virinant lengvai pašalinamu, kietumu. Vandenyje aptikti nedidelis kiekis nitrato (3 mg/l) ir chlorido (11 mg/l) kiekis, nedaug organinės medžiagos (permanganato skaičius 2,2 mg/l). Ištirpusios vandenyje geležies koncentracija 0,0 mg/l.

Šaltinio vanduo priskiriamas kalcio, magnio hidrokarbonatiniam tipui.

Pavadinimo kilmė
----------------

Senasis šaltinio pavadinimas nežinomas. Knygnešių šaltinio pavadinimą lėmė glaudus ryšys su unikaliu istoriniu-kultūriniu reiškiniu – knygnešyste. Šis šaltinis buvo knygnešių, einančių su draudžiamomis knygomis iš Rytų Prūsijos (Karaliaučiaus kr.) į Alsėdžius arba Žemaičių Kalvariją, sustojimo, poilsio vieta bei ženklas, kad gretimoje Bernotų sodyboje galima prisiglausti poilsiui, paslėpti knygas. Šį šaltinį ir gretimą knygnešių globėjų Bernotų sodybą mini žinomas knygnešys Jurgis Gudas.

Pasakojimai ir tikėjimai
------------------------

Greta šaltinio stovi 1983 m. plungiškių Emilijos ir Algirdo Mikulskių pastangomis paslapčia pastatytas koplytstulpis bei 2014 m. Žemaitijos nacionalinio parko pastangomis įrengtas informacinis stendas.

Pasakojama, kad važiuojantys į Žemaičių Kalvarijos atlaidus, einančios ten eisenos nuo Plungės pusės visada šioje vietoje sustodavo pailsėti, pietaudavo o kunigai organizuodavo pamaldas.

Pasak I. Končiaus – „vieta stebuklinga". Sakoma, kad šio šaltinio vanduo turi gydomųjų savybių regėjimo negalias turintiems. Ir dabar prie šaltinio apsilanko jo gydomosiomis galiomis tikintys žmones. Kad vieta buvo saugoma parodo ir pagal vietinių gyventojų pasakojimus prie šaltinio augusios didžiulės eglės, „kad net du žmones neapglėbs".

Vietiniai gyventojai prisimena, kad „vasaros sausrų metu į šį šaltinį semtis vandens atvykdavo net iš Alsėdžių apylinkių" (V. Vilnaitė. Vilkų km.).

Šaltiniai
---------

1. ↑  P. Gedžiūnas ir kt. Lietuvos šaltiniai ir versmės: Žemaitijos nacionalinis parkas. – Vilnius. 2014.
2. ↑  V. Vaitkevičius. Senosios Lietuvos šventvietės: Žemaitija – Vilnius. 1998.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPlungės rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Nacionaliniai parkai | 
Žemaitijos nacionalinis parkas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Salantų regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Buožėnų geomorfologinis • Gandingos kraštovaizdžio • Minijos ichtiologinis • Minijos pralaužos kraštovaizdžio • Reiskių tyro telmologinis • Vilkaičių geomorfologinis |
|  |
| Savivaldybės draustiniai | 
Abokų botaninis-zoologinis • Kepurėnų botaninis-zoologinis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Akmuo „Dievo stalas" • Auksalės pusiasalis • Kreiviškių pusiasalis • Mingėlos ąžuolas • Perkūno ąžuolas • Pilelio šaltinis • Platelių ežero salos: Briedsalė, Veršio, Pilies • Platelių liepa • Platelių vinkšna • Plokščių šaltinis • Raganos uosis • Stirbaičių ąžuolas |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Akmuo „Galąstuvas" • Ąžuolai Dvyniai • Beržoro ežero sala • Birškaus bukas • Dyburių atodanga • Eglė Boba • Gaidsalė • Ilgio ežero salos • Knygnešių šaltinis • Koiskalnio šaltinis • Laikrodinės ąžuolas • Mykolo Oginskio liepa • Pliksalė • ~~Plokščių miško eglė~~ • Plungės dvaro parko aukštasis ąžuolas • Prarajos duobė • Šončelio sala • Ubagsalė • Ubagų kalno akmuo |

 |