| Splitaskroat. *Split* |
| --- |
|              |
| *Katedros varpinė* |
|  |
| 

SplitasSplitas

43°30′00″ š. pl. 16°26′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.50000°š. pl. 16.43333°r. ilg.﻿ / 43.50000; 16.43333﻿ (Splitas)Koordinatės: 43°30′00″ š. pl. 16°26′00″ r. ilg.﻿ / ﻿43.50000°š. pl. 16.43333°r. ilg.﻿ / 43.50000; 16.43333﻿ (Splitas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Kroatijos vėliava Kroatija |
| **Regionas** | Splito–Dalmatijos apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2007 m.) | 176 300  |
|  |
|  **Vikiteka** | Splitas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Splìtas |

**Splitas** – Kroatijos miestas, didžiausias ir svarbiausias Dalmatijoje. Įsikūręs ant mažo pusiasalio rytinėje Adrijos jūros pakrantėje. Absoliuti dauguma gyventojų – kroatai. Be Diokletiano rūmų Splite yra daug bažnyčių, muziejų ir paminklų. Čia galima pamatyti Šv. Pranciškaus bažnyčią, Kroatijos archeologinių paminklų muziejus, Meštrovičiaus galeriją, Nacionalinę dailės galeriją, Archeologijos muziejų, Dievo Motinos Malonės bažnyčią Popjude.

Istorija
--------

Splito įkūrimas dažniausiai siejamas su Romos imperatoriaus Diokletiano rūmų pastatymu šioje vietoje, tačiau yra įrodymų, jog dar seniau čia buvo įsikūrusi graikų kolonija. Tuomet miestas vadintas Aspalatu ir Spalatu. Nuo 535 m. miestą valdė Bizantija. 639 m. jį sugriovė avarai, tačiau 650 m. Splitą susigrąžino Bizantija. 1105 m. miestą užėmė Vengrijos karalius Kalmanas.

1420 m. Venecijos respublika pagaliau tapo ilgalaike Splito valdytoja, tačiau Osmanų imperijos keliama grėsmė niekur nedingo – mieste buvo statomi didžiuliai gynybiniai įtvirtinimai. XIX amžiuje Splito šeimininku buvo ir Napoleonas, tačiau nuo 1814 m. miestą valdė Austrijos-Vengrijos imperija. Per Antrąjį pasaulinį karą Splitą aneksavo Italijos karalystė (1861–1946), vėliau, po Italijos kapituliacijos 1943 m. miestą išvadavo Jugoslavijos partizanai. Iš karto po to Splitą reokupavo Trečiasis Reichas, o 1944 m. kontrolę vėl susigrąžino partizanai.

Antrojo pasaulinio karo Splite buvo pastatyta daug laivų statyklų. Kroatijos nepriklausomybės karo metu 1991 m. miestas nukentėjo nuo bombardavimų. Iš Splito galima pasiekti bet kurią salą. Daug žmonių naudojasi laivais, kad pasiektų darbą.

Sportas
-------

1979 m. mieste vyko Viduržemio jūros žaidynės, 1990 m. – Europos lengvosios atletikos čempionatas.

### Krepšinis

Splito krepšinio klubas XX a. devintajame ir dešimtajame dešimtmetyje buvo viena stipriausių Europos vyrų krepšinio komandų, kuri tris kartus iš eilės – 1989 m. 1990 m. ir 1991 m. – laimėjo Eurolygos turnyrą.

### Futbolas

* HNK Hajduk Split
* RNK Split

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Split (Splitas)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XXII (Sko–Šala). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2012. 378 psl.

Nuorodos
--------

* Oficiali Splito svetainė (kroatų k.)
* Neoficiali Splito svetainė (anglų k.)
* Apie Splitą dgfotografija.lt svetainėje Archyvuota kopija 2014-01-06 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Kroatijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Dubrovniko senamiestis (1979) · Splito istorinis kompleksas su Diokletiano rūmais (1979) · Plitvicų ežerų nacionalinis parkas (1979) · Eufrazijaus bazilikos vyskupijos kompleksas Porečo istoriniame centre (1997) · Trogiro istorinis centras (1997) · Šibeniko Šv. Jokūbo katedra (2000) · Starigrado lyguma (2008) · Viduramžių kapavietės stečakai (2016, kartu su 3 kitom valstybėm) · Venecijos gynybiniai statiniai XV-XVII a.: Stato da Tera-vakarų Stato da Mar (Zadaras ir Šv. Mykolo tvirtovė) (2017, kartu su Italija ir Juodkalnija) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2017, kartu su 19 kitų valstybių) | Kroatijos vėliavaKroatijos vėliava |

 |