recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Taautas** (*Taautos*) – išminties dievas vakarų semitų mitologijoje; apie jį žinoma iš vėlyvosios finikiečių tradicijos. Laikytas rašto kūrėju.

Teigiama, kad Taauto vaizdinys susiklostė veikiamas mitų apie egiptiečių dievą Totą. Tikėta, kad Taautas parašęs knygą apie pasaulio sukūrimą. Ši knyga, matyt, saugota Berite, dievo Jevo šventykloje; veikiausiai buvo užrašyta Biblo pseudohieroglifais.

Pasak Filono iš Biblo, Taauto tėvas buvęs dievas Misoras (vardas siejamas su hebr. ‏mišor‏‎ – „teisingumas"). Filonas iš Biblo taip pat mini, kad Sanchuniatonas, rašydamas savo veikalą apie visatos kilmę, rėmėsi šventaisiais „amunėjų rašmenimis". Gali būti, kad jie atitinka minėtą knygą apie pasaulio sukūrimą.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  Мифы народов мира. *Таавт* – 2-е изд. 1992. Москва: Советская Энциклопедия.
2. 1 2  Таавт // Мифологический словарь/Гл. ред. Мелетинский Е.М. - М.: Советская энциклопедия, 1990 г.- 672 с.
3. ↑  Van der Toorn, Karel; Becking, Bob; Van der Horst, Pieter W. (eds.). Dictionary of Deities and Demons in the Bible. Brill. P. 930.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Zdeno Chára** |
| --- |
|  |
| Gimimo vardas | Zdeno Chára |
| Gimė | 1977 m. kovo 18 d. (46 metai)Trenčinas, Čekoslovakija |
| Tautybė | slovakas |
| Tėvai | Zdeněk Chára |
|  |
| Veikla | ledo ritulininkas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Stenlio taurė (2011 m.) |
|  |
|  **Vikiteka** | Zdeno Chára |

**Zdenas Chara** (svk. *Zdeno Chára*; g. 1977 m. kovo 18 d. Trenčine, Slovakijoje) – Slovakijos ledo ritulininkas, žaidęs gynėjo pozicijoje NHL lygos Bostono klube „Bruins". Jis buvo komandos „Bruins" kapitonas. Jo ūgis yra 2,06 metrai, svoris 116 kilogramų, todėl jis yra aukščiausias žaidėjas žaidęs NHL. Jo treneriai Slovakijoje sakė, kad jam geriau tiktų žaisti krepšinį. Jam paskirtas 33 numeris.

Zdenas Chara yra vedęs Tatianą Biskupičovą. Jie turi vieną vaiką. Jos vardas yra Viktorija Elliza Chara. Jo tėvas, Zdeněk Chára, buvo graikų-romėnų imtynininkas. Zdeno Chara kalba septyniomis kalbomis: slovakiškai, čekiskai, lenkiškai, švediškai, vokiškai, rusiškai ir angliškai.

Jis buvo Slovakijos ledo ritulio rinktinės kapitonas Žiemos olimpinėse žaidynėse Sočyje 2014 m.

Apdovanojimai
-------------

Z. Chara žaidė NHL All-star rungtynėse 2003 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2011 m. ir 2012 m. Jis laimėjo James Norris atminimo taurę 2009 m. NHL Plus-Minus prizą 2011 m. Stenlio taurę Bostono „Bruins" komandoje 2011 m.

Karjera
-------

* 1996–97 – Prince George Cougars
* 1997–98 – Kentucky Thoroughblades
* 1997–98 – New York Islanders
* 1998–99 – Lowell Lock Monsters
* 1998–01 – New York Islanders
* 2001–02 – HK Dukla Trenčín
* 2001–04 – Ottawa Senators
* 2004–05 – Färjestads BK
* 2005–06 – Ottawa Senators
* 2006–12 – Boston Bruins
* 2012–13 – HC Lev Praha
* 2012- – Boston Bruins
| Skurvydiškės piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Skurvydiškės piliakalnisSkurvydiškės piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 56°00′34.1″ š. pl. 22°16′32.6″ r. ilg.﻿ / ﻿56.009472°š. pl. 22.275722°r. ilg.﻿ / 56.009472; 22.275722Koordinatės: 56°00′34.1″ š. pl. 22°16′32.6″ r. ilg.﻿ / ﻿56.009472°š. pl. 22.275722°r. ilg.﻿ / 56.009472; 22.275722 |

 |
| Vieta | Telšių rajonas |
| Seniūnija | Degaičių seniūnija |
| Aukštis | 3-7 m |
| Plotas | 47x33 m |
| Naudotas | I tūkstantmečio pradžia |

**Skurvydiškės piliakalnis**, *Pilies kalva* – piliakalnis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Degaičių kaimo, Degaičių seniūnija. Pasiekiamas iš plento  **A11**  Šiauliai–Palanga  ties Telšių rytinio apvažiavimo sankryža pasukus į kairę šiaurės kryptimi ir pavažiavus lauko keliuku 350 m – yra kairėje, vakaruose.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Aikštelė ovali, pailga šiaurės – pietų kryptimi, 47x33 m dydžio, 1 m iškiliu viduriu. Šiaurinis ir vakarinis šlaitai 1,5 m aukštyje pastatinti. Šlaitai vidutinio statumo, nuo 3 m šiaurės rytuose iki 7 m aukščio.

Piliakalnis labai apardytas arimų bei aikštelėje XVIII–XIX a. buvusių kapinių, kurios ją performavo į keturkampį, pylimėliu apjuostą plotą. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Buožėnų piliakalnis 7 km |  | Papilės piliakalnis 35 km |  |
| Alsėdžių piliakalnis 15 km |  | Buišų piliakalnis 15 km |
| Kalnėnų piliakalnis 3 km  Lauko Sodos piliakalnis 10 km | Getautės piliakalnis 10 km  Sėbų piliakalnis 18 km | Biržuvėnų piliakalnis 15 km  Šatrija 23 km |

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai
**Lacerna** (lot. *lacerna*) – romėnų apsiaustas, dėvėtas ant togos. Nuo penulos skyrėsi tuo, kad buvo atviras apsiaustas kaip ir graikų paliumas. Lacerna buvo susegama ant dešinio peties sagtimi fibula, tuo tarpu penula priskiriama vadinamiesiems *vestimentum clausum*, drabužiams su anga galvai.

Lacerna buvo įprastas Romos kariuomenės drabužis, bet Cicerono laikais dar buvo neįprastas miesto drabužis. Gana greitai lacerna Romoje tapo įprastu drabužiu. Pasakojama, kad Augustas, pamatęs daug Romos miestiečių, vilkinčių tamsias lacernas, pareikalavo, kad edilai neleistų miestiečiams taip apsirengusiems eiti į forumą ar cirką.

Daug žmonių nešdavosi lacerną ar penulą su savimi eidami į viešas žaidynes, kad turėtų kuo prisidengti nuo lietaus ar vėsos. Lacernos paprastai būdavo tamsių spalvų, dažnai būdavo daromos iš Betijos avių vilnos, tokias lacernas vadino *Baeticae lacernae*. Kartais lacernas dažydavo Tiro purpuru ar kitomis spalvomis. Marcialis minėjo purpurines lacernas, kainavusias iki 10 000 sestercijų. Eidami į žaidynes vilkdavosi baltas lacernas, kai būdavo žinoma, kad žaidynėse bus imperatorius.

Lacerna dažnai turėdavo gobtuvą (lot. *cucullus*), kurios būdavo prisiūta drabužio dalis.

Nuorodos
--------

* Lacerna In: Smith W. (1870) Dictionary of Greek and Roman Antiquities

Iliustracijos:

* Imperatorius Antoninas Pijus su karinio tipo lacerna Archyvuota kopija 2009-09-24 iš Wayback Machine projekto.
* Vyriškis su lacerna Archyvuota kopija 2011-06-05 iš Wayback Machine projekto.
**Algimantas Justinas Bubnys** ( 1937 m. lapkričio 16 d. Kaune – 2012 m. liepos 2 d.) – Lietuvos gydytojas chirurgas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

Biografija
----------

1962 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1994 m. habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.

1962–1966 m. dirbo Pagėgių (Šilutės raj.) ligoninėje. Nuo 1970 m. Vilniaus universiteto dėstytojas, 1988–1990 m. medicinos fakulteto Fakultetinės chirugijos katedros vedėjas, 1990–2002 m. Abdominalinės chirurgijos klinikos vadovas; nuo 1995 m. profesorius.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinio darbo svarbiausia kryptis – išopėjusios dalies ir skrandžio sekrecinės funkcijos chirurginė korekcija gydant gastroduodenines opas. Sukūrė originalių skrandžio ir dvylikapirštės žarnos opaligės operacijų metodų. Minimaliai invazyvių (lendoskopinių ir laparoskopinių) operacijų Lietuvoje vienas pradininkų.

Bibliografija
-------------

* Gastritas ir opaligė, 1977 m.
* Endoskopinių tyrimų organizacija gydymo įstaigose, 1986 m.
* Laparoskopinė cholecistektomija, 1996 m.
* Ūminis apendicitas, 2002 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  *Algimantas Justinas Bubnys*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 544 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

| **Algimantas Kurlavičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1944 m. rugsėjo 13 d. (78 metai)Rokiškio rajonas |
| Sutuoktinis (-ė) | Laima |
| Vaikai | Giedrius, Jūratė |
|  |
| Veikla | technikos mokslų daktaras, Lietuvos ir Kauno miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1991 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijaTėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai |
|  |
| Alma mater | 1967 m. Kauno politechnikos institutas |

**Algimantas Kurlavičius** (g. 1944 m. rugsėjo 13 d. Rokiškio raj.) – technikos mokslų daktaras, Lietuvos ir Kauno miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Baigęs Obelių vidurinę mokyklą 1967 m. baigė Kauno politechnikos institutą, ir įgijo inžinieriaus radiotechniko specialybę. Aspirantūrą baigė Kauno politechnikos institute. 1975 m. Techninės kibernetikos ir informacijos teorijos mokslo taryboje apgynė technikos mokslų daktaro disertaciją.

1967 m. paskirtas į Kauno medicinos instituto Biofizikos laboratoriją. Vėliau Kauno politechnikos instituto, Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas. 1991 m. laimėjęs konkursą pradėjo dirbti Lietuvos žemės ūkio universiteto Informatikos katedros vedėju. 1997–2000 m. ir 2007–2011 m. Kauno miesto savivaldybės mero pavaduotojas. Nuo 2000 m. Lietuvos žemės ūkio universiteto Informatikos katedros vedėjas, docentas. Lietuvoje ir užsienio šalyse paskelbė daugiau kaip 30 mokslinių straipsnių, skaitė pranešimus mokslinėse konferencijose.

Dalyvavo Atgimimo Sąjūdžio veikloje. Nuo 1991 m. Lietuvos krikščionių demokratų partijos narys, LKDP Kauno skyriaus pirmininkas, nuo 2008 m. partijos Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai narys, tarybos narys, LKD bendrijos valdybos narys. 1997–2000 m. 2003–2007 m. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Laima, vaikai Giedrius, Jūratė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-02 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Anketa Archyvuota kopija 2007-03-14 iš Wayback Machine projekto..
|  |
| --- |
| Mundų |
| Paplitimas | Pietų Azija |
| Kalbų skaičius | 23 |
| Kilmė | austrinės >austroazijinės >>**mundų** |
| Geografinis paplitimas |
|  |
| Klasifikacija | šiaurės mundųpietų mundų |

**Mundų kalbos** – kalbų grupė, priklausanti austroazinių kalbų šeimai (toliausiai į vakarus nutolusios šios šeimos kalbos). Paplitusi Pietų Azijoje (vidurio ir rytų Indijoje, vietomis Bangladeše). Vartojamos mundų tautų grupės. Šios kalbos genetiškai susijusios su vietnamiečių, khmerų ir kai kuriomis kitomis Pietryčių Azijos kalbomis. Svarbiausia iš mundų kalbų yra santalų, kuria šneka > 6 mln. žmonių. Kitų vartojimas negausus.

Skirstymas
----------

Mundų kalbos skirstomos į dvi pagrindines grupes – šiaurės (vartojamos Čhota Nagpuro plokščiakalnyje: Džarkhandas, Čhatisgarhas, Vakarų Bengalija, Orisa, Madhja Pradešas, Bangladešas) ir pietų (Orisa, Andhra Pradešas).

Vienas siūlomų mundų kalbų skirstymų (Gérard Diffloth, 1974 m.):

* Šiaurės mundų
	+ Korku
	+ Khervarių
		- Khervari atšaka: agarijų, bidžori, koraku
		- Mundari atšaka: mundari, bhumidžų, asurų, kodų, ho, birhorų, kolų
		- Santali atšaka: santalų, Mahalų, Turų
* Pietų mundų
	+ Kharija–džuangų: kharijų, džuangų
	+ Koraputų mundų
		- Remo atšaka: gata (gta, gtak), bondų (remo), bodo gadaba (gutobų)
		- Savara atšaka [sorų–džurajų–gorumų] : parengų (gorumų), sorų (savarų), džurajų, lodhi

Gramatika
---------

Mundų kalbos turi 3 gramatinius skaičius (vienaskaita, dviskaita, daugiskaita), 2 gimines (dvasingą ir bedvasę), skirtį tarp daugiskaitos 1 asmens (su manimi, be manęs), 6 priesagas, nurodančias nuosaką.

Nuorodos
--------

* *Ethnologue* skirstymas
| **Algimantas Križinauskas** |
| --- |
| Gimė | 1958 m. balandžio 28 d. (65 metai)Prienai |
|  |
| Alma mater | 1981 m. Vilniaus universitetas |

**Algimantas Križinauskas** (g. 1958 m. balandžio 28 d. Prienuose) – Lietuvos ekonomistas.

Biografija
----------

Mokėsi Prienų vidurinėje mokykloje, kurią baigė 1976 m. Studijavo ekonomiką Vilniaus universitete. 1980 m. jį baigęs, paskirtas dirbti į Finansų ministeriją, kurioje buvo ekonomistu, vėliau valdybos viršininku, departamento direktoriumi, o nuo 1995 m. – Biudžeto departamento direktoriumi. Dirbdamas ministerijoje A. Križinauskas mokėsi Švedijoje, Austrijoje, Kanadoje, Olandijoje, tobulinosi pagal įvairias ekonomikos valdymo, mikroekonomikos bei finansų sričių programas. 1996 m. buvo paskirtas finansų ministru. 2000–2001 m. Lietuvos taupomojo banko valdybos pirmininkas. Šiuo metu LR transporto priemonių draudikų biuro direktorius.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2010-03-23 iš Wayback Machine projekto.


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Reinoldijus Šarkinas** | **Lietuvos finansų ministras**1995 – 1996 | Po to:**Romualdas Matiliauskas** |
| **Stanislovas Daugirdas** |
| --- |
| Daugirdai (giminė) |
| Daugirdų giminės herbas Gulbė |
| Daugirdų giminės herbas Gulbė |
|  |
| Gimė | 1748 m.Plembergo dvaras, Raseinių apskritis |
| Mirė | apie 1835 m.Plembergo dvaras, Raseinių apskritis |
| Tėvas | Juozapas Samuelaitis Daugirdas, h. Gulbė |
| Vaikai | Tadas (1791-1849), Ona Teodora Magdalena (1795-1800), Rožė Rozalija (g.1796), Mykolas Steponas (1801-1869),  Juozapas (1803-1871). |
|  |
|  **Vikiteka** | Stanislovas Daugirdas |

**Stanislovas Daugirdas** (1748 m. Plembergo dvare, Raseinių apskrityje – mirė apie 1835 m. ten pat) – Didžių Dirvėnų vaivada, vėliau Žemaičių Kunigaikštystės tijūnas, stambus žemvaldys: turėjo virš 2000 ha ariamos žemės ir virš 3000 ha miško. Sudarė ir legitimizavo Daugirdų giminės genealogijos medį.. Plemborgo ir Pakluonio (Paklanių dvaras) savininkas.

Biografija
----------

Kilęs iš Ariogalos bajorų Daugirdų šeimos, herbas „Gulbė". Tėvas – Juozapas Samuelaitis Daugirdas (g. apie 1710 m.) – LDK iždininkas, turėjo šiuos dvarus ir žemes: Kampai Kauno paviete, Paliepiai Vilkijos paviete ir Pakluoniai (Paklaniai) Raseinių paviete, paminėtas 1740 m. karaliaus Augusto II rinkėjų sąraše. Vyriausias Juozapo sūnus Vincentas iš tėvo gavo Paliepių dvarą ir žemes, o jaunesnis sūnus Stanislovas, kadangi turėjo daug palikuonių, paveldėjo visą likusį tėvo turtą.

1764 m. Stanislovas Daugirdas paminėtas kaip Didžių Dirvėnų tijūnas.

1774 m. Stanislovas Daugirdas iš tėvo dovanų gauna Paklanių dvarą Raseinių paviete.

1775 m. inžinierius ir Žemaičių tijūnas Stanislovas Daugirdas (lenk. *Stanisław Dowgird Ciwun Żmudzki*) už uždirbtus pinigus iš Kauno-Raseinių kelio statybos įsigijo žemės Kėdainių apskrityje, Ariogalos valsčiuje, o iš Marcinkevičiaus įsigijo Plembergą. XIX a. pradžioje pastatė ant mūrinių pamatų vieno aukšto plytų mūro dvarą su sparnu dešinaime šone.

1778 m. minimas kaip Žemaitijos raikytojas (*krajczy żmudzki*).

1814 m. paminėtas kaip Žemaitijos tijūnas.

1816 m. Raseinių pavieto bajorų surašyme Stanislovas Daugirdas paminėtas kaip Plembergo dvaro sąvininkas, taip pat turįs Paklanių palivarką, ir 164 baudžiauninkus.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Polska encyklopedia szlachecka. Tomas 12. 1938 m. psl. 414
2. ↑  Rodzina Dowgirdów. Wspomnienia. Aut. Jurgis Daugirdas, 1982 m.; privati publikacija lenkų kalba

Nuorodos
--------

* M.J. Minakowski, Didžiojo Seimo palikuonių genealogija (lenk.)[neveikianti nuoroda];
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Fryzų žemės (geltona) Šlezvige-Holšteine
**Šiaurės Fryzija** (fryz. *Nordfraschlönj, Noordfreeskluin, Nuurdfriislön’, Nuurdfresklun, Nuardfresklun, Nöördfreesklöön*) – labiausiai į šiaurę nutolusi Fryzijos krašto dalis. Apima Jutlandijos pusiasalio pietvakarinę pakrantę tarp Eiderio ir Vido upių bei Šiaurės Fryzų salas (Ziultą, Fėrą, Amrumą, Nordstrandą, Helgolandą). Dabar iš esmės visa Šiaurės Fryzija patenka į Vokietijos Šlezvigo-Holšteino žemės Šiaurės Fryzijos apskritį (centras – Huzumas).

Šiaurės Fryzijoje dabar paplitusios vokiečių bei danų kalbos (pietų jutlandų tarmė), bet yra ir kalbančių šiaurės fryzų tarmėmis (~10 tūkst. žmonių).

Šiaurės Fryzijos vėliava
Fryzai į Šiaurės Fryziją ėmė keltis ~VIII a.: pradžioje apgyvendino salas, vėliau – toliau žemyne esančius kraštus. Viduramžiais šiaurės fryzai varė prekybą su Anglija. Nuo XIV–XV a. pradėta druskos gamyba. Nuo XVII a. šiaurės fryzai pagarsėjo kaip geri jūrininkai, jie būdavo imami į banginių medžioklės laivus. 1864 m. po antrojo Šlezvigo karo, Šiaurės Fryzija perėjo iš Danijos valdžios į Prūsijos. XIX a. prasidėjo tautinis atgimimas.

Dabar Šiaurės Fryzijoje vystomas turizmas ir vėjo energetika.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVakarų germanų istoriniai regionai |
| --- |
|  |
| Vokietijojeir Šveicarijoje | 
 Bavarija **·**  Brandenburgas **·**  Elzasas **·**  Fryzija (Rytų **·**  Šiaurės) **·**  Holšteinas **·**  Lužica **·**  Meklenburgas **·**  Ostfalija **·**  Pfalcas **·**  Pomeranija **·**  Reino žemė **·**  Reino Frankonija **·**  Rytų Frankonija **·**  Aukštutinė Saksonija **·**  Žemutinė Saksonija **·**  Šlėzvigas **·**  Švabija **·**  Tiuringija **·**  Vestfalija |  |
|  |
| Austrijoje | 
Aukštutinė Austrija **·**  Forarlbergas **·**  Karintija **·**  Tirolis **·**  Štirija **·**  Zalcburgas **·**  Žemutinė Austrija |
|  |
| Žemutinėse provincijose | 
Brabantas **·**  Drentė **·**  Flandrija **·**  Fryzija (Vakarų) **·**  Geldersas **·**  Limburgas **·**  Liuksemburgas **·**  Olandija |
|  |
| Kiti | 
Prūsija **·**  Livonija |

 |
**Žemaičių senovės mėgėjų draugija „Alka"** – kraštotyros draugija, 1931–1940 m. veikusi Telšiuose.

Istorija
--------

Įkurta poeto P. Genio iniciatyva. Vadovavo valdyba – Pranas Genys, Telšių apskrities viršininkas Eugenijus Šalkauskas, M. Bartkus, R. Pukinskis, K. Sideravičius, vėliau dar kun. Antanas Juozapavičius, gyd. Jonas Mikulskis. 1932 m. buvo 26 nariai. 1931 m. prie draugijos skyriaus teisėmis prisijungė *Senovės pažinimo mėgėjų kuopa* su muziejumi, veikusi Mažeikiuose. 1932 m. vasario 16 d. draugija įkūrė Alkos muziejų.

1934–1935 m. kompleksiškai tyrė (vadovas J. Končius) Drobūkščių kaimą (Varnių valsčius). Registravo kultūros paminklus, kolekcininkų rinkinius, rengė dailės parodas. Nuo 1934 m. veikė fotomėgėjų sekcija. Draugiją finansiškai rėmė Žemaitijos savivaldybės ir Švietimo ministerija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  ŽEMAIČIŲ MUZIEJUS „ALKA" Archyvuota kopija 2008-11-03 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Vacys Milius. *Žemaičių senovės mėgėjų draugija Alka*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 359 psl.
**Stanislovas (Stasys) Blinstrubas** (1901 m. gruodžio 20 d. Šiauliai – 1969 m. balandžio 19 d. Vilnius, palaidotas Vilniaus Antakalnio kapinėse) – Lietuvos mokslininkas, radijo inžinierius, geologas, magnetinės ir gravimetrinės naudingųjų iškasenų paieškos pradininkas.

Biografija
----------

1910–1921 m. su tėvais gyveno Ukrainoje. 1918 m. Berdianske baigė 8 klasių komercinę mokyklą. 1921 m. sugrįžęs į Lietuvą įstojo į Kauno universiteto Technikos fakultetą. 1923 m. tęsti studijų išvyko į užsienį, studijavo geologiją Lježo universitete (Belgija), 1929 m. baigė Aukštąją elektrotechnikos mokyklą Paryžiuje.

1926 m. Kauno radijo stoties inžinierius, 1936–1939 m. Klaipėdos radijo stoties viršininkas, 1939–1945 m. Vilniaus radijo stoties viršininkas. 1949–1963 m. dirbo Geologijos ir geografijos, nuo 1963 m. – Geologijos institute.

Mokslinė veikla
---------------

Nuo 1949 m. atėjęs dirbti į Lietuvos mokslų akademijos Technikos mokslų institutą, susidomi magnetine ir gravimetrine naudingųjų iškasenų žvalgyba. 1952 m. pradeda dirbti Lietuvos TSR Mokslų Akademijos Geologijos ir geografijos instituto geofizikos sektoriuje. 1954 m. apgynė mokslų kandidato disertaciją, o 1964 m. – mokslų daktaro disertaciją tema „Magnetinių anomalijų kiekybinio interpretavimo metodas" ir gavo technikos mokslų daktaro laipsnį. 1950–1960 m. vadovavo Lietuvos gravimetriniam kartografavimui. Nuo 1963 m. reorganizavus Mokslų akademijos institutus, dirbo Geologijos institute, o nuo 1965 m. – Mokslų akademijoje.

Svarbiausi moksliniai darbai yra apie magnetinių anomalijų interpretavimą. Domėjosi teoriniais ir praktiniais magnetinės žvalgybos klausimais. Jam vadovaujant ir pačiam aktyviai dalyvaujant, buvo atlikta tiksli magnetinė ir gravimetrinė kai kurių Lietuvos rajonų žvalgyba. Jis atrado ir ištyrė eilę magnetinių ir gravimetrinių anomalijų Lietuvoje, sukūrė originalią metodiką magnetinėms anomalijoms interpretuoti ir pasiūlė paprastą bei aiškų metodą iškasenų klodų formai ir gyliui nustatyti, domėjosi magnetinių reiškinių ryšiais su žmonių sveikata. S. Blinstrubas vienas pirmųjų šalyje tyrė blokinę kristalinio pamato sandarą, pagal matematinių anomalijų išsidėstymą gravitaciniame lauke analizavo anomalijų ir tektoninių lūžių ryšį.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Stasys Blinstrubas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 289 psl.
**Municipijus** (rumun. *municipiu*) – ypatingo statuso miestas, žemiausio Moldavijos administracinis teritorinis vienetas. Dabar Moldavijoje yra 5 municipijai: Kišiniovas, Belcis, Benderai[1], Komratas[2], Tiraspolis[1].

Statusas
--------

Municipijaus statusą apibrėžė 2001 m. gruodžio 27 d. „Įstatymas apie Moldavijos respublikos administracinę teritorinę sudėtį" (galioja nuo 2002 m. sausio 29 d.):

Municipijus yra miesto tipo gyvenamasis punktas, atliekąs svarbų vaidmenį ekonominiame, socialiniame kultūriniame, moksliniame, politiniame ir administraciniame valstybės gyvenime, kuriame yra svarbios pramonės ir prekybos įmonės, švietimo, sveikatos apsaugos ir kultūros institucijos.
Pagal įstatymą municipijai yra priskirti žemiausio (pirmo) lygio administraciniams teritoriniams vienetams kartu su kaimais, komunomis ir miestais. Skirtingai negu kitų pirmojo lygio vienetų municipijai neįeina į antrojo lygio administracinių teritorinių vienetų rajonų sudėtį.

Municipijus Komratas yra autonominio teritorinio vieneto Gagaūzijos dalis ir jo administracinis centras. 2001 m. įstatymas nepriskiria Gagaūzijos kaip autonominio vieneto jokiam administraciniam teritoriniam lygiui.

Municipijus Kišiniovas yra Moldavijos sostinė.

Municipijų sudėtis
------------------

Į municipijaus sudėtį gali įeiti kiti pirmojo administraciniai vienetai – miestai, kaimai, komunos. Pvz.:

* Kišiniovo municipijų sudaro 6 miestai ir 27 kaimai (22 kaimus jungia 8 komunos, 2 kaimai yra vienų iš miestų sudėtinė dalis).
* Belcio municipijus – jo sudėtyje 2 kaimai,
* Benderų municipijus – jo sudėtyje 1 kaimas.
* Komrato ir Tiraspolio municipijai savo sudėtyje mažesnių vienetų neturi.

Municipijų valdymo organai
--------------------------

Municipijaus valdymo organas yra *municipalinė taryba* (kitaip dar *muncipijaus taryba*) ir *primaras*, vadovaujantis municipijaus primarijai. Kišiniovas turi ne primarą, o generalinį primarą.
Municipijaus sudėtyje esančiose gyvenvietėse veikia vietinės tarybos, kurių veiklą koordinuoja municipalinė taryba.

Municipalinę tarybą sudaro patarėjai, renkami 4 metams. Patarėjų skaičius priklauso nuo municipijaus gyventojų skaičiaus. Pvz. Kišiniovo municipijus turi 51 patarėją, o Belcio – 35 patarėjus.

Municipijaus primaras irgi renkamas balsuojant 4 metams. Primaras turi turėti 3 patarėjus (Kišiniovo – 4), kuriuos primaro teikimu iš patarėjų skaičiaus renka municipalinė taryba

*Primarija* yra primaro kanceliarija, jos darbuotojai yra valstybės tarnautojai.

Nuorodos
--------

1. 1 2  Benderai ir Tiraspolis yra nepripažintoje Padniestrės respublikoje, kurioje turi respublikinio pavaldumo miestų statusą.
2. ↑  Закон об административно-территориальном устройстве Республики Молдова от 27.12.2001, ст.8
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Šiaurės Fryzų salų žemėlapis
**Šiaurės Fryzų salos** – grupė salų Vatų jūroje, prie vakarinės Šlėzvigo-Holšteino pakrantės, Vokietijoje. Salos Vokietijos teritorijoje yra Šiaurės Fryzijos regione ir yra dalis Šlėzvigo-Holšteino Vatų jūros nacionalinio parko. Retkarčiais į šią salų grupę taip pat įtraukiama Helgolando sala.

Kartais šioms saloms priskiriamos ir Danijos Fryzų salos, kurios yra vakarinėje Jutlandijos pakrantėje, Danijoje.

Istorija
--------

Po fryzų ir danų salų kolonizacijos VIII a. šios salos priklausė Danijai ir buvo valdomos jo karaliaus. Tada salos buvo vadinamos „Karaliaus Fryzų salomis". Šiek tiek vėliau jos buvo perduotos Vokietijai, išskyrus kelias karališkas Danijos grupes. Po vokiečių-danų karo 1886 m. kai kurios salos atiteko Prūsijai. 1920 m. salos buvo padalintos dviem šalims – Danijai ir Vokietijai.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Žemapo mūši |
| --- |
| Žemapo mūšis |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1792 m. lapkričio 6 d. |
| Vieta | Belgijos vietovės *Žemapo* (*Jemappes*) apylinkėse (dabar Prancūzija) |
| Rezultatas | Prancuzų pergalė |

 |

**Žemapo mūšis** (pranc. *Bataille de Jemappes*) vyko 1792 m. lapkričio 6 d. Belgijos vietovės *Žemapo* (*Jemappes*) apylinkėse (dabar Prancūzija). Jame kovėsi generolo *Diumurjė* (*Charles−François Dumouriez*) vadovaujami prancūzai, kurie laimėjo mūšį, prieš austrus, vadovaujamus hercogo *Albert von Sachsen−Teschen* ir grafo *Clerfait*.

Sachsen-Teschen hercogas įsitvirtino prie Žemapo, su savo 26 000 karių laukdamas pažadėto pastiprinimo. Lapkričio 5 d. prancūzai aptiko austrus įsitvirtinusius ant kalvos ir išsidėsčiusius puslankiu priešais Monsą (*Mons*). *Diumurjė* išdėstė savo armiją lygumoje nuo *Paturages* ir *Frameries* kaimų iki Monso ir ruošėsi kitą dieną pulti austrus. Prancūzų kariuomenėje buvo apie 40 000 karių.

Mūšio eiga
----------

Austrų pajėgų, 13200 vyrų ir daugybė artilerijos, redutai atrodė neįveikiami. Nuo ryto mūšis tęsėsi keletą valandų tik apsikeičiant artilerijos salvėmis, kol *Diumurjė* apie pietus davė įsakymą pulti. Pradžioje prancūzai buvo labai smarkiai apšaudomi, tačiau nedvejodami priartėjo prie *Flenu* miško, priešais *Jemappes* ir *Cuesmes* postus. Sutikti smarkaus tiroliečių jėgerių apšaudymo ir grasinami austrų kavalerijos plitimo iš tarpo ties *Cuesmes*, prancūzai sustojo, atsitraukė ir išsisklaidė. Tai buvo kritinis mūšio taškas. *Diumurjė*, jo padėjėjai ir tarnas *Baptiste Renard* iš visų jėgų stengėsi pergrupuoti jėgas, kurios buvo išsisklaidžiusios. Pajėgos buvo pergrupuotos ir staigus puolimas pavyko.

Austrai, patyrę 7000 karių ir 8 pabūklų nuostolius per Monsą atsitraukė. Prancūzai patyrė 4000 karių nuostolius.

Po Žemapo mūšio prancūzai užėmė Belgiją.
| Nagliai |
| --- |
| Gyvenvietė panaikinta 1854 m. |
| Naglių kopa |
|  |
| 

NagliaiNagliai

 |
| **Koordinatės** | 55°26′24″š. pl. 21°05′02″r. ilg.﻿ / ﻿55.440°š. pl. 21.084°r. ilg.﻿ / 55.440; 21.084﻿ (Nagliai)Koordinatės: 55°26′24″š. pl. 21°05′02″r. ilg.﻿ / ﻿55.440°š. pl. 21.084°r. ilg.﻿ / 55.440; 21.084﻿ (Nagliai) |
|  |
| **Apskritis** | Klaipėdos apskrities vėliava Klaipėdos apskritis |
| **Savivaldybė** | Neringos savivaldybės vėliava Neringos savivaldybė |
|  |
| **Istoriniai pavadinimai** | vok. *Nageln, Negeln, Neegel* |

**Nagliai** – buvę kaimai Kuršių nerijoje, užpustyti smėlio. Įkurtas Naglių gamtos rezervatas (1669 ha), stūkso Pilkosios kopos (aukščiausia – 53 m Naglių kopa), kyšo Naglių ragas.

Etimologija
-----------

Naglių rezervato pažintinio tako pradžia
Naglių vardo kilmė neaiški, tačiau žodžio šaknis atėjusi iš baltų kalbų.

Istorija
--------

Senieji Nagliai buvo ties Agila, 3 km į šiaurę nuo dabartinės Pervalkos šiek tiek į šiaurę nuo Naglių rago. Kaimas minimas nuo 1447 m. Pirmas persikėlimas įvyko 1675 m. Vėliau Naglių gyventojams bėgant nuo smėlio, 1728 m. kaimas persikėlė 7 km į pietus prie Naglių įlankos, papėdėje Naglių kopos, ties kuria dabar eina rezervato pažintinis takas. Naujieji Nagliai įkurti Senųjų Naglių gyventojų, kai senąjį kaimą užpustė smėlis. Naujuosiuose Nagliuose apsigyveno dalis užpustyto Karvaičių kaimo gyventojų.

1760 m. Nagliai persikėlė vėl į pietus. Naujuosiuose Nagliuose 1779 m. pastatyta mokykla. Tačiau ir naująjį kaimą ištiko tas pat likimas. 1836 m. dėl užpustomo kaimo, gyventojai buvo priversti išsikelti – taip buvo įkurta Pervalka, Preila, Purvynė. 1854 m. Naglių kaimas visiškai išnyko.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Neišlikę kaimai. Archyvuota kopija 2022-02-18 iš Wayback Machine projekto. Nerija.lrv.lt (tikrinta 2022-02-18).

* *Naujieji Nagliai*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 186
* *Nagliai*. Mūsų Lietuva, T. 4. – Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1968. – 677 psl.
Koordinatės: 61°46′15″ š. pl. 6°49′14″ v. ilg.﻿ / ﻿61.77083°š. pl. 6.82056°r. ilg.﻿ / 61.77083; 6.82056

Salos padėtis
**Skuvojus** (far. *Skúvoy*/far. *Skúgvoy*; dan. *Skuø*) – sala Farerų salyno viduryje, į pietus nuo Sandojaus. Sala taip pavadinta dėl čia gausiai sutinkamų plėšikinių (*skua*) paukščių, kurie turi įprotį pulti įsibrovusiuosius į jų teritoriją. Plotas – 10 km², gyventojų 50 (2007 m. duomenys). Saloje tėra viena gyvenvietė – Skuvojus. Stūkso du kalnai: Knukuras (392 m) ir Heigjurin Miklis (391 m).

Istorija
--------

XIV a. siautusi Juodoji mirtis pražudė visus salos gyventojus, išskyrus vieną moterį. Jos namelis tebestovi po šiai dienai. Skuvojuje taip pat gyveno Sigmundur Brestisson, Fareriečių sagos (*Færeyinga Saga*) didvyris.

Paukščių buveinės
-----------------

Vakarinėje pakrantėje yra 300–400 m skardžių, kuriuose apsistoja jūriniai paukščiai. „BirdLife International" paskelbė salą svarbia paukščių buveine. Čia sutinkami šiauriniai fulmarai (50 000 porų), juodasnapės audronašos (10 000 porų), kukauodegiai audrašaukliai (20 000 porų), didieji plėšikai (25 poros), atlantiniai mormonai (40 000 porų), laibasnapiai narūnėliai (135 000 porų), paprastosios taistės (150 porų) bei vidutinės kuolingos (40 porų).

* SkuvojusSkuvojus
* Skuvojaus gyvenvietėSkuvojaus gyvenvietė
* KeltasKeltas

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑  BirdLife International. (2012). Important Bird Areas factsheet: Skúvoy. Downloaded from  on 2012-02-23.


|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RFarerų savivaldybės |
| --- |
|  |
| 
Eidis · Eisturojus · Famjinas · Fuglafjorduras · Fuglojus · Hovas · Husaras · Husavikas · Hvalba · Hvanasundas · Klaksvikas · Kunojus · Kvivikas · Nesas · Porkeris · Runavikas · Sanduras · Siorvaguras · Sjovaras · Skalavikas · Skopunas · Skuvojus · Sumba · Sunda · Torshaunas · Tvioroiris · Vagaras · Vaguras · Vestmana · Vidareidis |  |

 |
| Žemgrindžių dvaras |
| --- |
| Vieta | Žemgrindžiai, Sendvario seniūnija,Klaipėdos rajonas |

**Žemgrindžių dvaras** – dvaras, esantis Žemgrindžiuose, Sendvario seniūnijoje (Klaipėdos rajone), prie kelio  **217**  Klaipėda–Jokūbavas , dešinėje kelio pusėje, apie 8 km nuo kelio sankryžos su plentu  **A13**  Klaipėda–Liepoja .

Bauškaralės dvaro Žemgrindžių palivarkas susiformavo dviejų šalutinių valstiečių sodybų pagrindu. 1798 m. abi sodybas įsigijo Christophas Woitkowitzius iš Klaipėdos. Nepriklausomos Lietuvos laikais Žemgrindžių palivarkas tapo dvaru. 1934 m. šaltiniuose Žemgrindžių dvarininku minimas M. Veržbolauskas.

Išliko dvaro sodybos gyvenamas namas, statytas XX a. ketvirtajame dešimtmetyje. Pastato architektūroje pastebima klasicizmo elementų ir tradicinės „Rytprūsių" bruožų: taisyklingas stačiakampis planas, centrinė kompozicija, kuri pabrėžiama rizalitu su trikampiu frontonu, dekoruotu laiptuotu karnizu bei centriniu įėjimu. Tebestovi, nors ir apgriuvę, dvaro tvartas, kalvė, rūsys, išlikęs fontano baseinas ir prūdas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ingrida Semaškaitė. „Lietuvos dvarai". Enciklopedinis žinynas. – Vilnius, „Algimantas", 2010. // psl. 1–512
| ***Paparaciai*** |
| --- |
|  |
| Kilmės šalis |  Prancūzija |
| Režisierius | Alain Berbérian |
| Metai | 1998 |
| Žanras | komedija |
| Kalba | prancūzų |
| **IMDb įrašas** |

**Paparaciai** (pranc. *Paparazzi*) – 1998 m. sukurta komedija.

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Pikantiškas įžymybių nuotraukas medžiojantis Mišelis kartą padaro kelis kadrus futbolo rungtynėse, kuriose lankėsi jį dominanti pora. Greta jų į kadrą pateko ir žurnalo viršelyje atsidūrė naktinis sargas Frenkas. Kadangi tuo metu jis privalėjo būti darbe, Frenką atleido ir jis nusprendė keliauti į laikraščio redakciją reikalauti kompensacijos ir susitikti su fotografu, kuriam galėtų įkrėsti į kailį. Redaktorius supažindiną Frenką ir Mišelį, tačiau nuslepia, jog šis ir yra tikrasis atleidimo kaltininkas. Mišelis pasiūlo Frenkui darbą – už nedidelį atlygį jam padėti ir šis sutinka. Po kurio laiko Frenkas vis labiau pasineria į paparacio gyvenimą ir pradeda juo mėgautis, užmiršta savo šeimą ir netrukus ciniškumu pranoksta savo mokytoją, tačiau galiausiai peržengia ribą: padaro ir išplatina Mišelio pažįstamos atlikėjos Sandros nuotraukas, nors šiai tuo metu reikia pagalbos. Po skandalo mergina mėgina nusižudyti ir Frenkas supranta, kad būti paparaciu nėra jo pašaukimas...

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Vincent Lindon – Mišelis
* Patrick Timsit – Frenkas
* Catherine Frot – Evelina
* Nathalie Baye – Nikolė
* Isabelle Gelinas – Sandra
* Elise Tielrooy – Benedikta
|  |
| --- |
| Savarankiškumas Самопоміч |
|  |
| Lyderis | Andrejus Sadovy |
| Įkurta | 2012 m. gruodžio 29 d. (2012-12-29) |
| Būstinė | Lvovas, Ukraina |
| Politinė ideologija | krikščioniškoji demokratija, proeuropietiškumas |
| Politinė pozicija | Centro dešinė |
| Partijos spalvos |           Žalia, balta |
| Vietų skaičius Ukrainos Aukščiausioje Radoje | 32 / 450 |
| Svetainė |
| Oficiali svetainė |

**Savarankiškumas** (ukr. *Самопоміч*) – Ukrainos politinė partija, įkurta 2012 m. gruodžio 29 d. Savo veikloje vadovaujasi krikščioniškosios demokratijos ir proeuropietiškumo ideologijomis. Partijos lyderis – Andrijus Sadovas.

Istorija
--------

„Savarankiškumas" kaip politinė partija įregistruota 2012 m. gruodžio 29 d. 2004 m. Andrijus Sadovas sukūrė visuomeninę organizaciją tuo pačiu pavadinimu, kuri buvo labai populiari Vakarų Ukrainoje.

2014 m. vasario 28 d. partijos lyderis pranešė, kad „Savarankiškumas" privalo dalyvauti pirmalaikiuose parlamento rinkimuose.

„Savarankiškumas" dalyvavo 2014 m. rinkimuose į Kijevo miesto tarybą ir iškovojo penkias vietas.

2014 m. pirmalaikiuose parlamento rinkimuose partija iškovojo 33 vietas iš 450.

2014 m. rinkimų rezultatai
| *The Abbey Road E.P.* |
| --- |
|  |
| Red Hot Chili Peppers EP |
| Išleistas | 1988 m. gegužę |
| Įrašytas | 1984-1988 m. |
| Žanras | Rokas, funk rokas |
| Trukmė | 15:35 |
| Įrašų kompanija | EMI, Capitol |
| Prodiuseris | Andrew Gill, George Clinton, Michael Beinhorn |
| Apžvalgos |
| * Allmusic
 |
| Red Hot Chili Peppers chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „The Uplift Mofo Party Plan" (1987) | **„The Abbey Road E.P."** (1988) | „Mother's Milk" (1989) |

 |

**„The Abbey Road E.P."** – Red Hot Chili Peppers EP, išleistas 1988 m. gegužę „EMI" leidykloje. Keturios iš penkių šio EP dainų jau buvo prieš tai išleistos grupės albumuose. Vienintelė nauja daina buvo Jimi Hendrix dainos „Fire" koveris, kuris buvo įrašytas tuo pačiu metu, kaip ir „Freaky Styley" albumas. Ši daina taip pat pasirodė „Fight Like a Brave" single. Tas pats dainos įrašas vėliau pasirodė grupės albume „Mother's Milk", norint pagerbti buvusį grupės gitaristą Hillel Slovak, kuris mirė nuo heroino perdozavimo.

Albumo pavadinimas ir viršelis yra garsaus The Beatles albumo „Abbey Road" parodija. Kaip ir bitlai, viršelyje pavaizduota grupė žengianti per pėsčiųjų perėją viena linija. Tačiau nuotrauka skiriasi tuo, kad grupės nariai visiškai nuogi, išskyrus baltas kojines ant jų genitalijų. Toks įvaizdis buvo įprastas grupės koncertuose, ypač pirmaisiais grupės gyvavimo metais.

Visos dainos iš šio EP pasirodo ir grupės geriausių dainų rinkinyje „What Hits!?".

Dainos
------

| Nr. | Pavadinimas | Autoriai | Trukmė |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | „Fire"   | Jimi Hendrix | 2:02 |
| 2. | „Backwoods"   | Flea, Anthony Kiedis, Jack Irons, Hillel Slovak | 3:06 |
| 3. | „Catholic School Girls Rule"   | Flea, Kiedis, Cliff Martinez | 1:57 |
| 4. | „Hollywood (Africa)"   | The Meters | 5:04 |
| 5. | „True Men Don't Kill Coyotes"   | Flea, Kiedis, Cliff Martinez, Jack Sherman | 3:38 |
**Valentinas Bialavičius** (lenk. *Białowicz*, 1637 m. – 1678 m. birželio 13 Miše, Baltarusija) – poetas, dramaturgas.

Mokėsi Vilniaus ir Kražių jėzuitų kolegijose, 1665–69 studijavo teologiją Braunsberge (dab. Branevas), Olomouco universitete (Moravijoje) gavo laisvųjų menų ir filosofijos magistro laipsnį (1672–73 m.). Retorikos profesorius Varšuvoje, 1674–77 Vilniuje. Nuo 1677 buvo misionieriumi Miše.

Laikomas talentingiausiu M. K. Sarbievijaus sekėju. Sukūrė religinės poezijos kūrinių: *Parodia genialis de immaculata conceptione B. Virginis Mariae* („Džiugi parodija apie Švč. Mergelės Marijos nekaltą prasidėjimą", 1666); *Ode longiuscula de B. Stanislao Kostka* („Ilgėlesnė odė apie šv. Stanislovą Kostką", 1667); *Epinicion dum sacrum corpus B. Josaphat archiep. et martyris Vilnam ab exilio inveheretur* („Epinikijas, skirtas pagerbti kankinio arkivyskupo šv. Juozapoto kūną, atvežamą iš tremties į Vilnių", 1667). Parašė proginės literatūros: *Cynthiae Hlebovicianae decora* („Glebavičiaus Kintietės puošmenos", 1668); *Lilium D. Casimiri* („Šv. Kazimiero lelija", 1669); *Soli polique decus* („Žemės ir dangaus pasididžiavimas", 1669); *Aetas liliata* („Lelijomis padabintas amžius", 1671).

V. Bialavičiui priskiriamos mokyklinės dramos *Gloriosus de vanitate mundi triumphus* („Garbingas pasaulio tuštybių nugalėjimas", 1675) ir *Imago crucifixi amoris* („Nukryžiuotosios meilės paveikslas", 1675), kurios išspausdintos nebuvo.

Beveik visi V. Bialavičiaus kūriniai išleisti anonimiškai, ir autorius nustatomas tik pagal nuorodas jėzuitų bibliografijose ir kituose šaltiniuose.

Nuorodos
--------

Lietuvių literatūros enciklopedija Archyvuota kopija 2007-01-05 iš Wayback Machine projekto.
Bronzinis etruskų veidrodis, vaizduojantis (iš kairės į dešinę) Thanr, Tinią ir Ethausvą
**Thanr** arba **Thanur** – deivė etruskų mitologijoje.

Thanr buvo garbinama Cerėje ir Kluzijuje: apie jos kultą liudija įrašai ant čia rastų apžadinių indų. Aptikta ir šią deivę vaizduojančių veidrodžių, kur Thanr – gimimo deivė (kaip ir Thalna bei Ethausva); teigiama, kad Thanr atlieka ir *kourotrophos* funkciją. Ant vieno iš veidrodžių pavaizduota, kaip Thanr drauge su Ethausva (abi sparnuotos) padeda dievui Tiniai, kai iš jo galvos gimsta Menrva. Kitame šią sceną vaizduojančiame veidrodyje Thanr Tiniai padeda kartu su Thalna (šįkart deivė be sparnų).

Kaip požemio pasaulio dievybė, Thanr minima terakotinėje Kapujos lentelėje (*Tabula Capuana*).

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  Nancy Thomson de Grummond, Erika Simon. The Religion of the Etruscans, University of Texas Press, 2009, p. 59.
2. ↑  Giuliano Bonfante, Larissa Bonfante. The Etruscan Language: An Introduction, Revised Editon, Manchester University Press, 2002, p. 206.
3. 1 2  Larissa Bonfante. Etruscan Life and Afterlife: A Handbook of Etruscan Studies, Wayne State University Press, 1986, p. 226.
4. ↑  Nancy Thomson de Grummond, Erika Simon. The Religion of the Etruscans, University of Texas Press, 2009, p. 11.
| **Valentina Karatajūtė-Talimaa** |
| --- |
| Gimė | 1930 m. gruodžio 7 d.Lazdijai |
| Mirė | 2022 m. rugpjūčio 2 d. (91 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | geologė, paleontologė |
| Partija | 1960 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1954 m. Vilniaus universitetas |

**Valentina Karatajūtė-Talimaa** (1930 m. gruodžio 7 d. Lazdijuose – 2022 m. rugpjūčio 2 d.) – Lietuvos geologė, paleontologė, habilituota fizinių mokslų daktarė.

Biografija
----------

Brolis Vladas Karatajus.

Baigė Ukmergės mergaičių gimnaziją. 1954 m. baigė Vilniaus universiteto Gamtos mokslų fakultetą. 1958 m. biologijos mokslų kandidatė. 1976 m. Maskvos universitete apsigynė disertaciją, geologijos ir mineralogijos mokslų daktarė.

Nuo 1957 m. Geologijos ir geografijos instituto (1963–2002 m. Geologijos institutas) mokslo darbuotoja, 1964–1965 m. Paleontologijos sektoriaus vadovė. 2002 m. stuburinių paleontologijos draugijos (JAV) garbės narė.

Mokslinė veikla
---------------

Svarbiausios tyrimų sritys: Eurazijos šiaurės dalies silūro ir devono sistemų šarvuotųjų žuvų (*Antiarchi*), ankstyvųjų primityvių bežandžių (telodontai) ir seniausių kremzlinių (*Chondrichthyes*) žuvų radiniai, jų pasiskirstymas. Aprašė ir apibūdino 100 naujų rūšių. Dalyvauja UNESCO kuruojamuose projektuose. Dalyvavo geologinėse (stratigrafijos ir paleontologijos) ekspedicijose į Špicbergeną, Šiaurės Žemę, Taimyrą, šiaurės Uralą, šiaurės Kazachiją, Tuvą, Podolę, Baltijos kraštus ir kitur. Pagrindė silūro ir devono sistemų ribą ir patikslino stratigrafiją. 150 straipsnių, knygų autorė ir bendraautorė.

Bibliografija
-------------

* TSRS ir Špicbergeno silūro ir devono telodontai: monografija, 1978 m. rusų k.
* Šiuolaikinė paleontologija, viena autorių, 1988 m. rusų k.
* šiaurės Žemės archipelago silūro ir devono stratigrafija, viena autorių, 1990 m. rusų k.
* Bežandžiai ir senosios žuvys. Telodonti, viena autorių, 2004 m. rusų k.

Įvertinimas
-----------

* 1983 m. SSRS gelmių garbės žvalgė
* 2004 m. Lietuvos geologų sąjungos garbės narė

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Valentina Karatajūtė-Talimaa*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. - 215
2. ↑  *Valentina Karatajūtė-Talimaa*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. - 402 psl.
3. ↑   Archyvuota kopija 2013-08-05 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
|  |
| SkyOS darbalaukis |
| **Kūrėjas** | Robert Szeleney |
| **OS šeima** |  |
| **Kodo modelis** | Uždarasis kodas |
| **Paskutinė versija** | Beta 6947 / 2008 m. rugpjūčio 3 d. |
| **Branduolio tipas** | Monolitinis branduolys |
| **Licencija** | Įvairios nuosavybinės licenzijos |
| **Svetainė** | www.skyos.org |

**SkyOS** buvo moderni uždarojo kodo operacinė sistema, parašyta X86 architektūros kompiuteriams. 2009 metų sausio 30 dieną sistemos kūrėjas paskelbė, kad stabdo tolimesnį jos vystymą.

Istorija
--------

SkyOS buvo Robert Szeleney ir savanorių daugiau kaip dešimt metų kurta operacinė sistema. SkyOS išpopuliarėjo 2004 m. kai Robert Szeleney išleido penktąją versiją. Po šios populiarumo bangos operacinė sistema smarkiai pasikeitė. Robert Szeleney nusprendė padaryti SkyOS uždarojo kodo. Norintiems išbandyti SkyOS reikėjo sumokėti 30 eurų. Vėliau „SkyOS 5.0" buvo pavadinta tiesiog „SkyOS".

Technologijos
-------------

### Branduolys

Branduolys palaiko DMA, ATAPI, ir ATA/SATA jungtis, taip pat USB.

### SkyFS

SkyOS naudojama SkyFS failų sistema sukurta OpenBFS pagrindu. Taip pat gali veikti su FAT 32/16/12 ir ISO9660 failų sistemomis.

### Greita paieška

Padedant SQL duomenų bazei SkyFS failų kataloge galima greitai rasti failus.

Programinė įranga
-----------------

SkyOS naudojamos kūrėjų sukurtos programos, tokios kaip SkyOS elektroninio pašto programa SkyOS mail, FTP protokolo programa Skyftp, bendravimui skirta programa Scribis. Taip pat naudojamos nemokamos programos, tokios kaip Mozilla Firefox, Blender, Pixel, Nvu, SDL.

Beta versijos
-------------

| Data | Versija |
| --- | --- |
| Sausio 11, 2004 | Beta 1 |
| Vasario 14, 2004 | Beta 3 |
| Kovo 19, 2004 | Beta 4 |
| Balandžio 9, 2004 | Beta 5 |
| Gegužės 21, 2004 | Beta 6 |
| Liepos 5, 2004 | Beta 7 |
| Spalio 1, 2004 to Rugpjūčio 6, 2005 | Beta 8.x serijos |
| Lapkričio 27, 2005 | Beta 9 |
| Kovo 26, 2006 | Pataisymas 5550 |
| Liepos 26, 2006 | Pataisymas 6132 |
| Rugsėjo 3, 2006 | Pataisymas 6179 |
| Lapkričio 18, 2006 | Pataisymas 6669 |
| Birželio 21, 2007 | Pataisymas 6753 |
| Rugpjūčio 4, 2007 | Pataisymas 6763 |
| Spalio 8, 2007 | Pataisymas 6796 |
| Lapkričio 25, 2007 | Pataisymas 6814 |
| Balandžio 1, 2008 | Pataisymas 6915 |
| Rugpjūčio 3, 2008 | Pataisymas 6947 |

Taip pat skaitykite
-------------------

### Panašios OS

* Haiku
* ReactOS
* MenuetOS
* AtheOS
* AROS

### Palaikomos technologijos

* OpenBFS
* CUPS
* Mesa 3D
* SQLite
* Gecko
* Samba
* Grub

Nuorodos
--------

* Oficiali SkyOS svetainė Archyvuota kopija 2001-04-19 iš Wayback Machine projekto.
* SkyOS paveikslėliai ir video Archyvuota kopija 2021-05-08 iš Wayback Machine projekto.
* Dažniausiai užduodami klausimai Archyvuota kopija 2016-01-28 iš Wayback Machine projekto.
SkyTeam|  |
| Forma | Oro linijų aljansas |
| Įkurta | 2000 m. birželio 22 d. |
| Centrinė būstinė | Amsterdamo Schipholo tarptautinis oro uostas, Nyderlandai |
| Svarbiausi darbuotojai | Leo van Wijk |
| Tinklalapis | skyteam.com |

**SkyTeam** – oro linijų aljansas, įkurtas 2000 m. birželio 22 d. Aljansas įsikūręs Amsterdamo Schipholo tarptautiniame oro uoste, Nyderlanduose. „SkyTeam" įkūrė keturios oro linijų bendrovės – „Aeroméxico", „Air France", „Delta Air Lines" ir „Korean Air". Greitai aljansas tapo antru pagal dydį (keleivių skaičių ir narių kiekį) po „Star Alliance" ir lenkianti trečioje vietoje esantį „Oneworld" aljansą. Aljansui vadovauja olandas Leo M. van Wijk.

2011 m. aljansą sudarė 14 narių, kurių maršrutai dengė 169 šalis ir kurie aptarnavo 474 milijonus keleivių kasmet. „SkyTeam" yra įkūręs ir atskirą krovinių linijų bendrovių aljansą „SkyTeam Cargo", kuris yra didžiausias pasaulyje krovinių linijų aljansas. Šiam aljansui priklauso 9 narės, kurios priklauso ir „SkyTeam".

2011 m. birželio 21 d. prie aljanso prisijungė „China Eastern Airlines" oro bendrovė, kuri tapo naujausia aljanso nare. Dar penkios oro linijų bendrovės iš Argentinos, Taivano, Indonezijos, Libano ir Saudo Arabijos prisijungs 2011 m. pabaigoje – 2012 m.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: SkyTeam** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2011-02-21 iš Wayback Machine projekto.
| Thang Online |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Comprozard Inc. |
| Leidėjas | --- |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | {{{kompozitorius}}} |
| Išleidimo data |  ? |
|
| Žanras (-ai) | MMORPG |
| Režimas | daugelio žaidėjų |
|
| Reitingai | {{{reitingai}}} |
| **Platforma** | Windows |
| Versija | {{{versija}}} |
| Variklis | {{{variklis}}} |
| Reikalavimai | {{{reikalavimai}}} |
| Platinimas | {{{media}}} |
|
| Licencija | nemokama arba komercinė |
| Pirmtakas | {{{pirmtakas}}} |
| Kitos dalys | {{{kitos dalys}}} |
| thang.ongameport.com |

**Thang Online** (tar. *feng onlain*) – nemokamas nuotykių MMORPG žanro kompiuterinis žaidimas, skirtas asmeniniams kompiuteriams, sukurtas „Comprozard Inc.". Žaidėjų ratas nėra itin didelis, todėl jame yra ganėtinai daug draugiškų ir paslaugių žmonių. Žaidimo pradžioje žaidėjas gali pasirinkti vieną iš 3 veikėjų: iš kurių kiekvienas turi skirtingus aprėdus (šarvus):

* Rian (amazonė; XENA serveryje)
* Kanhoa (karys; AERICAN serveryje)
* On-OnDu Sham (burtininkė; RIRISHA serveryje)

Thang legenda
-------------

Istorija prasidėjo rytinėje kontinento dalyje, vadintoje „Om Lit Praga", kurioje žmonės ir dievai gyveno harmoningai, o gentys užuot tarpusavyje kariavusios gyveno taikoje. Žaidimo legenda pasakoja apie dievą On-Du. Legenda sakė, kad vieną dieną Manos tarpeklis prasivers ir On-Du apaks.

Nuorodos
--------

* Oficiali Thang Online svetainė Archyvuota kopija 2006-04-05 iš Wayback Machine projekto.