**Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykla** – elektroninių skaičiavimo mašinų, jų išorinių įrenginių gamykla, veikusi Vilniuje nuo 1957 m. 1966 m. tapo gamybinio susivienijimo „SIGMA" dalimi, sunyko po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo. Prie gamyklos veikė „Elektronikos" futbolo komanda.

Istorija
--------

1954 m. TSRS Ministrų Tarybos nutarimu buvo nuspręsta įkurti **Vilniaus kasos aparatų gamyklą**, kurios statyba prasidėjo 1956 m. Metų pabaigoje iškilo laikinas gamyklos kontoros pastatas, o pirmieji cechai – 1957 m. 1957 m. pasirodė pirmieji kasos aparatai, tačiau jau 1959 m. gamyklos profilis pasikeitė ir nuo tol vadinta **Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykla**, įkurtas *Skaičiavimo mašinų specialus konstravimo biuras* (SM SKB), skirtas šiems įrenginiams kurti ir projektuoti. Tais pačiais metais pagaminta pirmoji išorinių 80 stulpelių perfokortų įrenginių serija: perforatorius PI 80-1, perfokortų skaitytuvas PS 80 ir reproduktorius PR 80-2. Kitais metais – analogiška 45 stulpelių perfokortų įrenginių (PI 45. PI 45U, PR 45) serija. Tais pačiais 1961 m. pradėta gaminti pirmoji ESM – Maskvoje sukurta EV80-3M (IBM 604 kopija). 1962 m. SKB sukūrė pirmąją lietuvišką ESM – elektroninį atsitiktinių procesų analizatorių EASP-S, kuris buvo gaminamas 1964–1967 m. 1963 m. sukurtas pirmas Lietuvoje antros kartos (tranzistorinis) kompiuteris EVP80-2 „Rūta", kurio procesorius galėjo atlikti 2500 operacijų per sekundę.

1978–1984 m. gamintas minikompiuteris M5100.
1966 m. birželio 18 d. TSRS Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo įsaku Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykla apdovanota Darbo raudonosios vėliavos ordinu. Tais pačiais metais įkurtas skaičiavimo technikos gamybinis susivienijimas „SIGMA", kuris apjungė Vilniaus skaičiavimo mašinų gamyklą, Vilniaus elektros skaitiklių gamyklą, Pabradės skaičiavimo technikos gamyklą „Modulis", Telšių skaičiavimo mašinų gamyklą, Tauragės skaičiavimo mašinų elementų gamyklą ir Panevėžio tiksliosios mechanikos gamyklą.

1968 m. sukurtas skaičiavimo kompleksas „Rūta-110", kurio serijinė gamyba pradėta 1969 m. Šiam kompleksui SKB sukūrė originalų optinį ranka rašyto ir spausdinto teksto nuskaitymo įrenginį „Rūta-701".

1970 m. balandžio 16 d. Lietuvos TSR Ministrų Tarybos nutarimu Vilniaus darbo raudonosios vėliavos ordino skaičiavimo mašinų gamyklai suteiktas Vladimiro Lenino vardas. Nuo to laiko gamyklos pilnas oficialus pavadinimas buvo **Vilniaus darbo raudonosios vėliavos ordino Vladimiro Lenino skaičiavimo mašinų gamykla**.

Aštunto dešimtmečio pradžioje pradėti kurti trečios kartos kompiuteriai (minikompiuteriai; tranzistorius ir lempas keičia integriniai grandynai). 1973 m. pasirodo skaičiavimo kompleksas M5000, 1975 m. – patobulintas M5010, 1978 m. – M5100.

Devintasis dešimtmetis (aštuoniasdešimtieji metai) nukreiptas tirti ir atgaminti tarybinėje elementų bazėje populiarius kompanijos Digital Equipment Corporation (DEC) kompiuterius PDP-11.

1986 m. pradėtas gaminti amerikiečių kompanijos DEC sekančios kartos minikompiuterio VAX-11/730 klonas SM1700, skirtas bendriems bei inžineriniams skaičiavimams ir CAD.

Gamykla, kartu su kitomis gamybinio susivienijimo gamyklomis, sunyko atkūrus Lietuvos nepriklausomybę.

Produktai
---------

Dalis produkcijos, pvz. kai kurie perforatoriai ar magnetinių diskų atminties įrenginiai gaminti kitose susivienijimo „Sigma" gamyklose: Telšių skaičiavimo mašinų gamykloje, Panevėžio tiksliosios mechanikos gamykloje.

### Kasos aparatai

| Modelis | Gaminimo m. | Vnt. | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| KO | 1957–1959 | 300 | Gamyba nutraukta dėl gamyklos orientavimosi į skaičiavimo mašinas |
| KA | 1958–1959 | 151 | Gamyba nutraukta dėl gamyklos orientavimosi į skaičiavimo mašinas |

### Perforatoriai

| Modelis | Gaminimo m. | Vnt. | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| PI80-1 | 1960–1971 | 6559 | Rezultatų perforatorius (rezultatų išvedimui tabuliatoriumi) |
| PI45 | 1961–1971 |
| PI80-M | 1964–1969 | 725 |
| PS80 | 1960–1973 | 680 | Skaitymo perforatoriai (nuskaito pieštuku sužymėtas perfokortas ir išmuša skyles) |
| PS45 | 1962–1968 |
| PR80-2 | 1959–1968 | 1811 | Reproduktoriai (perfokortų masyvų kopijavimui) |
| PR45 | 1961–1968 |
| PR80-U | 1967–1968 | 3239 |
| PR45-U | 1968–1968 |
| PR80-3N | 1974–1977 | 1235 |
| PR45-3 | 1974–1977 |
| PEM80 | 1967–1973 | 3562 | Elektroninių skaičiavimo mašinų perforatorius |
| RPM80-2M | 1961–1967 | 358 | Perfokortų parinkimo ir išdėstymo mašinos (kolatoriai)Dirbo su 80 ir 45 stulpelių perfokortomis |
| RPM80-2MS | 1966–1974 | 910 |
| BLP-1 | 1964–1970 | 127 | Duomenų iš perfojuostų perrašymo į perfokortas įrenginiai |
| BLP-2 | 1970–1971 | 40 |
| RM80 | 1968–1973 | 205 | Dešifravimo mašinos (ant tos pačios perfokortos išspausdina joje užkoduotą informaciją) |
| ES7010 | 1971–???? |  | Išvedimo ant perfokortų įrenginys |
| ES7018 | 1979–???? |  |

### Kompiuteriai

| Modelis | Gaminimo m. | Vnt. | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| EV80-3M | 1960–1965 | 414 | Sukurtas Maskvoje, VSMG tik surinkinėtas |
| EASP-S | 1964–1967 | 414 | Pirmoji lietuviška ESM; atsitiktinių procesų analizatorius |
| EVP80-2 „Rūta" | 1964–1974 | 702 | Suprojektuotas 1963 m. pirmas lietuviškas tranzistorinis kompiuteris |
| ATE80-1 | 1964–1970 | 135 | Sukurtas Maskvoje, VSMG tik surinkinėtas |
| Rūta-110 | 1969–1972 | 37 |  |
| M5000 | 1973–1979 |  |  |
| M5010 | 1975–1981 |  |  |
| M5100 | 1978–1984 |  |  |
| SM 1600 | 1982–1988 |  | Vienas iš procesorių – PDP-11/34 kopija |
| SM 1700 | 1986–1990 |  | VAX-11/730 kopija |
|

### Kita

| Modelis | Gaminimo m. | Vnt. | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Rūta-701 | 1969–1972 | 37 | Spausdinto ir ranka rašyto teksto nuskaitymo įrenginys; komplekso „Rūta-110" dalis |
| Rūta-711 | 1973 | 2 | Eksperimentinis spausdinto ir ranka rašyto teksto nuskaitymo įrenginys |
| R401 |  |  | Magnetinių diskų atminties įrenginys (R401 – pirmasis) |
| R412 |  |  |
| R414M |  |  |
| R421 |  |  |
| SM5408 | 1982–???? |  |
| SM5514 |  |  |

Taip pat skaitykite
-------------------

* Valstybinis informacinės technologijos institutas

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4  V. Bagočiūnas. *Vilniaus skaičiavimo mašinų gamykla*. Vilnius: „Mintis", 1973. – 147 p.:iliustr.
2. 1 2 3  Laimutis Telksnys, Antanas Zilinskas, Computers in Lithuania, IEEE Annals of the History of Computing **21**, 31-37, (1999). DOI:10.1109/85.778980