| Žydų autonominė sritis*Еврейская автономная область*ייִדישע אױטאָנאָמע געגנט |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Žydų autonominės srities vėliava | Žydų autonominės srities herbas |
| (Išsamiau) | (Išsamiau) |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Federalinė apygarda** | Tolimųjų Rytų federalinė apygarda |
| **Ekonominis regionas** | Tolimųjų Rytų |
| **Administracinis centras** | Birobidžanas |
| **Rajonai** | 5 |
| **Oficialios kalbos** | rusų, jidiš |
| **Vadovas** | Rostislavas Goldšteinas |
|  |
| **Gyventojų** (2005) | 188 700 (80) |
| **Plotas** | 36 300 km² (64) |
| **Tankumas** (2005) | 5 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | RU-YEV |
|  |
|  **Vikiteka** | Žydų autonominė sritisVikiteka |

**Žydų autonominė sritis** (jid. ‏ייִדישער אױטאָנאָמע געגנט‏‎, rus. *Еврейская автономная область*) – sritis Rusijos Tolimųjų Rytų federalinėje apygardoje, Chabarovsko krašto pietvakariuose, prie Kinijos sienos. Srities administracinis centras – Birobidžanas.

Žydų autonominė sritis sudaryta 1934 m. gegužės 7 d. Plotas – 36 300 km². Gyventojų – 188 700 (2005).

Istorija
--------

Šį kraštą XVII a. pradėjo tirti rusų keliautojai (V. Pojarkovas, J. Chabarovas). Į čia kėlėsi rusų kolonistai. Daugiau Rusijos gyventojų apsigyveno nuo XIX a. vidurio (nuo 1856 m. – Užbaikalės kazokų, nuo XIX a. pabaigos – Amūro geležinkelio darbininkų ir tarnautojų). Kraštas tapo Rusijos imperijos dalimi. Atsirado stanicų, gyvenviečių ir geležinkelio stočių: Bira, Birakanas, Tichonkaja. 1920–1922 m. kraštas įėjo į Tolimųjų Rytų Respubliką.

Žydai į Paamūrę ėmė keltis XIX a. vid.–pab. Tai daugiausia buvo tremtiniai arba pabėgėliai nuo pogromų. XX a. 3-ajame dešimtmetyje bolševikai į retai gyvenamą Paamūrę ėmė siųsti po revoliucijos nuskurdusius TSRS europinės dalies žydus. 1928 m. sudarytas pirmasis žydų kolūkis – Birefeldas. Nors 1928 m. į Birobidžaną atvyko 19 635 žydų, 1934 m. iš jų buvo likę gyventi tik 8185 – didesnė dalis šį skurdų kraštą paliko.

1934 m. buvo įkurta Žydų autonominė sritis. Ji turėjo būti atsakas į sionistų Palestinoje kuriamą Izraelį. 1935 m. TSRS priėmė 1000 pabėgėlių bėgusių nuo persekiojimų Europoje, bet jie patys išvyko kitur dėl sunkių gyvenimo sąlygų Žydų AS arba buvo įkalinti įtariant šnipinėjimu. 1938 m. iš teritorijos ištremta 4500 korėjiečių. Dėl po II pasaulinio karo atsinaujinusių žydų persekiojimų, daug srities žydų buvo įkalinama arba sušaudoma, ribota autonomija, religinė veikla. Vėliau plėtota kalnakasybos pramonė.

Geografija
----------

Kraštovaizdis Oblučės rajone
Nikolajevkos gyvenvietė
Srities vakaruose ir šiaurės vakaruose yra Mažojo Chingano (iki 1148 m aukščio), Sutaro, Ščiuki Poktojaus, Pompejevkos kalnagūbriai, šiaurėje – Burėjos kalnagūbrio atšakos, pietuose ir pietryčiuose – pelkėta Amūro vidurupio žemuma. Aukščiausia vieta – Bydyro kalnas (1209 m).

Didžiausios upės – Amūras ir jo intakai Bidžanas, Bira, Tunguska.

Klimatas vidutinių platumų, musoninis. Per metus iškrenta 500–800 mm kritulių. Vidutinė sausio temperatūra -21–26 °C, liepos +18–21 °C.

Dirvožemiai – miškų rudžemiai, pieviniai-pelkiniai ir aliuviniai. Veši spygliuočių (eglių, kėnių, balteglių) ir lapuočių (maumedžių, ąžuolų, beržų) miškai.

Ūkis
----

Plėtojama mašinų gamybos, lengvoji, medienos apdirbimo pramonė, kasamas alavas. Vyrauja mėsinė gyvulininkystė, bitininkystė, auginami kviečiai, avižos, sojos, bulvės. Pramoninė žvejyba.

Rajonai
-------

Srityje yra tik du miestai: Birobidžanas ir Oblučė.

Sritis suskirstyta į 5 rajonus:

* Birobidžano rajonas (*Биробиджанский район*)
* Leninskojės rajonas (*Ленинский район*)
* Oblučės rajonas (*Облученский район*)
* Spalio rajonas (*Октябрьский район*)
* Smidovičiaus rajonas (*Смидовичский район*)

Gyventojai
----------

2010 m. 92,7 % buvo rusai, 2,8 % – ukrainiečiai, 1 % – žydai. Rusų yra vienintelė oficiali kalba. Dauguma vietos žydų irgi kalba tik rusiškai (2010 m. 6 % mokėjo jidiš, 19 % – hebrajiškai, nežymi dalis – ladino).

Didžiausios gyvenvietės
* Birobidžanas – 73,6 tūkst.
* Oblučė – 8,5
* Nikolajevka – 6,4
* Leninskojė – 6,1
* Amurzetas – 5,0
* Babstovas – 4,4
* Smidovičius – 4,2

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 144

Nuorodos
--------

* Žydų autonominė sritis Archyvuota kopija 2015-12-08 iš Wayback Machine projekto. **(**rus.**)**

  


|  |  |
| --- | --- |
| Rusijos Federacijos administracinės teritorijos | Flag of Russia |
| Federaliniai subjektai |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **Respublikos** | Adygėja | Altajus | Baškirija | Buriatija | Chakasija | Čečėnija | Čiuvašija | Dagestanas | Ingušija |Jakutija | Kabarda-Balkarija | Kalmukija | Karačiajų Čerkesija | Karelija | Komija | Krymas\* | Marija | Mordvija | Šiaurės Osetija | Tatarstanas | Tuva | Udmurtija |
| **Kraštai** | Altajus | Chabarovskas | Kamčiatka | Krasnodaras | Krasnojarskas | Permė | Primorė | Stavropolis | Užbaikalė |
| **Sritys** | Amūras | Archangelskas | Astrachanė | Belgorodas | Brianskas | Čeliabinskas | Irkutskas | Ivanovas | Jaroslavlis| Kaliningradas | Kaluga | Kemerovas | Kirovas | Kostroma | Kurganas | Kurskas | Leningradas | Lipeckas | Magadanas | Maskva | Murmanskas | Žemutinis Naugardas | Naugardas | Novosibirskas | Omskas | Orenburgas | Oriolas | Penza | Pskovas | Rostovas | Riazanė | Sachalinas | Samara | Saratovas | Smolenskas | Sverdlovskas | Tambovas | Tiumenė | Tomskas | Tula | Tverė | Uljanovskas | Vladimiras | Volgogradas | Vologda | Voronežas |
| **Federaciniai miestai** | Maskva | Sankt Peterburgas |
| **Autonominės sritys** | Žydų |
| **Autonominės apygardos** | Chantų Mansija | Čiukotka | Jamalas | Nencija |

 |
|  |
| Federalinės apygardos |
| Centrinė | Krymas | Pavolgis| Pietūs | Sibiras | Šiaurės Vakarai | Šiaurės Kaukazas | Tolimieji Rytai | Uralas |