recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| Tajči |
|  
Tajči 2006 m. |
| Biografija |
| Gimė | 1970 m. liepos 1 d. (52 metai)  Zagrebas, Kroatijos vėliava Kroatija |
| Žanrai | pop, rokas, bažnytinė muzika |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 1988–dabar |

**Tajči Cameron** (g. 1970 m. liepos 1 d. Zagrebe) – Kroatijos dainininkė.

1990 metais laimėjo Jugoslavijos nacionalinę atranką ir išrinkta atstovauti šiai šaliai 1990 m. „Eurovizijos" dainų konkurse. Tarptautiniame konkurse ji pasirodė su daina „Hajde da ludujemo" ir iš kitų šalių gavusi 81 tašką, užėmė 7 vietą tarp 22 dalyvių.

Jugoslavijoje prasidėjus karui, Tajči nutraukė muzikinę karjerą ir išvyko į Los Andželą (JAV). Už Atlanto ji ištekėjo už Matthew Cameron ir gavo JAV pilietybę. Vėliau ji pradėjo dainuoti bažnyčiose, vėl atgaivinusi muzikinę karjerą, rengia koncertus.

Diskografija
------------

* *Hajde da ludujemo* (1990)
* *Bube u glavi* (1991)
* *Struggles & Graces* (1997)
* *Now and Forever* (2000)
* *Emmanuel – The Story of Christmas* (2002)
* *Let It Be – Mary’s Story* (2003)
* *I Thirst* (2004)
* *Zlatna kolekcija* (2004)
* *A Chance to Dream* (2006)
* *Need A Break* (2008)

Nuorodos
--------

* Daina *Hajde da ludujemo*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Riva  *„Rock Me"*** |  **Jugoslavijos atstovė Eurovizijoje**1990 | Po to:**Bebi Dol  *„Brazil"*** |
| **Juozapas Bilevičius** |
| --- |
| Bilevičiai |
| Bilevičių herbas „Kapas" |
| Bilevičių herbas „Kapas" |
|  |
| Mirė | 1850 m. |
| Tėvas | Motiejus Bilevičius |
| Vaikai | Uršulė Bilevičiūtė |

**Juozapas Bilevičius** (lenk. *Józef Billewicz*, mirė 1850 m.) – Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės karinis ir valstybės veikėjas, Raseinių pavieto bajorų maršalka, Patriotinės draugijos narys.

Biografija
----------

Kilęs iš Žemaičių bajorų Bilevičių giminės. Tėvas Motiejus Bilevičius, motina LDK raštininko Lopacinskio duktė. Jo duktė Uršulė Bilevičiūtė ištekėjo už J. Pilsudskio ir dalis Bilevičių dvarų perėjo Pilsudskiams.

1766 m. pilininkas, nuo 1789 m. Žemaitijos vaiskis. Išrinktas Žemaitijos civiliniu kariniu komisaru, 1792 m. dalyvavo Targovicos bajorų konfederacijoje, 1793 m. delegatas į Gardino seimą. Nuo 1795 m. Raseinių teisėjas, nuo 1800 m. – Raseinių pavieto pakamaris, nuo 1811 m. – Raseinių maršalkos pavaduotojas. 1812 m. rugpjūčio 15 d. išrinktas Raseinių atstovu į Generalinę konfederaciją, vėliau Raseinių bajorijos maršalka.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Mościcki, H. Billewicz Józef. Polski Słownik Biograficzny. Kraków, 1936, t. 2, s. 100.
| ***Konservų gatvė*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | David Schad Ward |
| Prodiuseris (-iai) | Michael Phillips |
| Scenaristas (-ai) | David Bretherton |
| Kompozitorius | Jack Nitzsche |
| Vaidina | Nick NolteDebra WingerAudra Lindley |
| Metai | 1982 |
| Žanras | Komedija, drama |
| Trukmė | 120 min. |
| Kalba | anglų |
| Platintojas | Metro-Goldwyn-Mayer |
| Biudžetas | 11,5 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Konservų gatvė** (angl. *Cannery Row*) – JAV komedija – drama, pastatyta 1982 m. pagal to paties pavadinimo Nobelio premijos laureato, amerikiečių rašytojo Džono Steinbeko romaną (1945 m.), taip pat jo romaną „Sweet Thursday" (1954 m.).

Apie filmą
----------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filme veiksmas vyksta XX a. penktojo dešimtmečio Amerikos Monterėjaus (Kalifornija) priemiestyje arba užkampyje. Dėl mažėjančių žuvų išteklių nutraukiama anksčiau turtinga žuvininkystė ir nuo jos priklausoma konservų pramonė. Konservų gatvėje gyvena bomžai, prostitutės, valkatėlės spalvingą ir nuotykių kupiną gyvenimą ramioje pajūrio aplinkoje. Čia sandėlyje, kurį pats įsirengė ir susitvarkė, gyvena ir Dokas, savarankiškai dirbantis jūrų biologas, tyrinėjantis aštuonkojus. Vietos viešnamio mergina Siuzi dirba prostitute tik iš būtinybės. Dar viena spalvinga gatvelės asmenybė Makas ir jo berniukai, kurie surenka varles ir jas parduoda, norėdami surengti staigmeną Doko vakarėliui. Per vakarėlį sugadinama Doko aštuonkojų kolekcija. Norėdami ištaisyti skriaudą gatvelės gyventojai planuoja nupirkti Dokui dovaną – mikroskopą, bet per klaidą nuperka teleskopą.
Lieka paslaptis, kodėl Dokas visgi lieka gyventi Koservų gatvėje. Dokas domina Siuzi, kuri po truputį sužino jo istoriją.

Pagrindiniai vaidmenys
----------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Nick Nolte – Dokas
* Debra Winger – Siuzi
* Audra Lindley – Fauna
* M. Emmet Walsh – Makas
* Tom Mahoney – Hjugas
* John Malloy – Džonas
* James Keane – Edis
* Rosanna DeSoto – Elena Sedgevik
* Frank McRae – Hazel
* Santos Morales – Džozef ir Mary

Išnašos
-------

1. ↑  Steinbeck, John (1993) [1945]. Cannery Row (Reprint ed.). London (1993) New York City (Original): Penguin Books (1993) Viking Press (Original). ISBN 978-0140177381.
2. ↑  Steinbeck, John (1954). Sweet Thursday (1st ed.). New York City: Viking Press. ISBN 978-0670686865.
3. ↑  Ebert, Roger. Chicago Sun-Times film review, January 1, 1982. Accessed: June 22, 2013.
| **Juozapas Bieliakas** |
| --- |
| Bieliakai |
| Herbas "Bielak" |
| Herbas "Bielak" |
|  |
| Gimė | 1741 m.Lovčicai, Naugarduko pavietas |
| Mirė | 1794 m. birželio 11 d. (~53 metai) |
| Tėvas | Osmanas Beliakas |
| Motina | Regina Rudnicka |
| Sutuoktinis (-ė) | Uršulė Los, Kunegunda Tugan-Barnovska |
|  |
| Veikla | Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinis veikėjas, generolas majoras |

**Juozapas Bieliakas** (lenk. *Józef Bielak* 1741 m. Lovčicai, Naugarduko pavietas – 1794 m. birželio 11 d.) – Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karinis veikėjas, generolas majoras.

Biografija
----------

Lietuvos totorius. 1756-1763 m. tarnavo Abiejų Tautų Respublikos valdovo Augusto III kariuomenės pulke. 1756–1763 m. Austrijos pusėje dalyvavo Septynerių metų kare. 1763 m. už karinius nuopelnus karalius Augustas III dovanojo Košolų kaimą Bresto vaivadijoje. 1764-1794 m. Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sargybos totorių Ketvirtojo pulko vadas. 1772 m. generolas majoras.

1769-1771 m. rėmė Baro konfederaciją – ginkluotą sąjungą prieš Abiejų Tautų Respublikos valdovą Stanislovą Augustą Poniatovskį ir Rusiją. 1772 m. perėjo į valdovo pusę. 1791-1792 m. vadovavo dar ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės korpusui, kovojančiam su Rusija. Jam sumaniai vadovaujant laimėti Želvos mūšis (1792 m. liepos 4-5 d.), praktiškai nepralaimėtas liko ir Bresto mūšis (1792 m. liepos 23 d.).

Su pulku perėjo į 1794 m. sukilėlių pusę. Sustojus širdžiai staiga mirė. Palaidotas Studziankos musulmonų kapinėse.

Šeima ir vaikai
---------------

Juozapas Bieliakas buvo vedęs du kartus ir po savimi paliko trylika vaikų. Nuo pirmos santuokos su Uršule Los turėjo vienintelį sūnų Ibrahimą, nuo antros santuokos su Kunegunda Tugan-Barnovska paliko dvylika vaikų: Samuilas (papulkininkis), Mustafa (rotmistras), Mechmedas (poručika), Osmanas (vėliavininkas), Suleimanas (poručikas), Bogdanas (žuvo 1831 metų sukilimo metu), Bekteras, Iliašas, Elžbieta, Ieva ir Felicijonas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Tamara Bairašauskaitė. *Juozapas Bieliakas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 169 psl.
Pirmoji konsistorija prie popiežiaus Pijaus X
**Konsistorija** (lot. *consistorium*, 'pasitarimo, susirinkimo vieta') – kardinolų susirinkimas, kuriam pirmininkauja popiežius, skirtas aptarti Romos Katalikų Bažnyčiai svarbius klausimus; evangelikų liuteronų Bažnyčios valdymo organas; stačiatikių vyskupijos įstaiga, atliekanti bažnytinės administracijos ir bažnytinio teismo funkcijas.

Katalikų Bažnyčioje
-------------------

Pradžioje konsistorija buvo vadinama Senovės Romos imperatorių taryba, kuri užsiėmė įstatymų leidyba. Pirmosios žinios apie konsistorijas kaip kardinolų susirinkimus siekia IX a. pirmąją pusę. Nuo XI a. konsistorija ėmė spręsti visus klausimus, susijusius su tikėjimu ir bažnytine drausme, eilinių vidaus ir užsienio politikos problemų bažnytinėje valstybėje sprendimu. Viduramžiais kardinolų susirinkimų reikšmė išaugo, jie buvo sušaukiami kartą per mėnesį ar dažniau. Paprastai konsistorijos būdavo surengiamos vienuose iš popiežių rūmų, o nuo 1870 m. – tik Vatikane. Jos buvo slaptos, pusiau slaptos, viešos, neeilinės. Slaptos konsistorijos rinkosi Apaštalų rūmuose, atviros – Šventojo Petro bazilikoje ar Siksto koplyčioje. Šiuo metu rengiamos tik slaptos ir viešos konsistorijos Apaštalų rūmų antrajame aukšte esančioje Konsistorijų salėje.

Evangelikų Reformatų Bažnyčioje
-------------------------------

Evangelikų Reformatų Bažnyčios valdymo organas, veikiantis tarp Sinodo susirinkimų kaip aukštesnioji kolegiali sprendžiamoji institucija. Ją sudaro ir dvasininkai, ir pasauliečiai. Konsistorijai pirmininkauja pasaulietis prezidentas arba jį pavaduojantis viceprezidentas, visuomet renkamas iš kunigų. Konsistorija reguliariai renkasi į eilinius posėdžius. Konsistorijos prezidentas gali šaukti ir neeilinius posėdžius. Konsistorija, kaip žemesnioji Sinodo institucija priima protokolinius sprendimus. Gali šaukti neeilinį Sinodo suvažiavimą, paskirti šio suvažiavimo vietą ir laiką. Taip pat gali išreikšti nepasitikėjimą generaliniam superintendentui, sustabdyti jo įgaliojimus. Tačiau tuomet galutinį sprendimą priima Sinodas. Jei Sinodas nepalaiko konsistorijos sprendimo, konsistorija privalo atsistatydinti, skelbiami naujos kadencijos konsistorijos rinkimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-07-23 iš Wayback Machine projekto. Evangelikų Reformatų bažnyčios konsistorija

Nuorodos
--------

* Apie konsistoriją Kanonų teisėje
|  |
| --- |
|  |
| Forma | Privati įmonė |
| Pramonė | Kelionės, turistų apgyvendinimas |
| Įkurta | 2008 m. |
| Centrinė būstinė | San Fransiskas Jungtinės Amerikos Valstijos |
| Svarbiausi darbuotojai | Brian Chesky (CEO),Joe Gebia,Nathan Blecharczyk |
| Paslaugos | Trumpalaikė būsto nuoma |
| Tinklalapis | airbnb.com |

Būstinė San Fransiske
**Airbnb** – privati amerikiečių kompanija, leidžianti žmonėms siūlyti nuosavo būsto trumpalaikę nuomą.

„Airbnb" virtualiojoje erdvėje vienija apie 250 000 nuomotojų 34 000 miestų ir 192 šalyse.

Veikla
------

Vykstantis bendravimas tarp nuomotojų ir jų svečių yra neatsiejama šios kompanijos veiklos dalis. Panašiai veikia CouchSurfing, Booking.com ir kitos internetinės platformos. Vartotojo paskyros ir buto nuomos skelbimo patalpinimas į „Airbnb" sistemą yra nemokamas. Atsiskaitymai už suteiktas būsto nuomos paslaugas vyksta per „Airbnb" platformą, naudojant iOS, WatchOS, TvOS, Android. Įmonė veikia 190 šalių. 2016 m. įmonės vertė siekė 30 milijardų JAV dolerių.

Istorija
--------

Bičiuliai Brian Chesky ir Joe Gebia 2007 m. apsigyveno San Fransiske nuomojamame lofte. Jie sumanė šiek tiek užsidirbti trūkstamų pinigų, teikdami žmonėms plotą nakvynei ir pusryčius. Verslo pradžioje jie išnuomodavo savo svetainę su dviem pripučiamais čiužiniais, o rytais vaišindavo savo paruoštais pusryčiais.

2008 m. prisijungė Nathan Blecharczyk. Kartu jie paleido tinklalapį *airbedandbreakfast.com* (pažodžiui liet. *pripučiamas čiužinys ir pusryčiai*). Verslo pradžią finansavo verslo inkubatorius Y Combinator. Sukurtame trumpalaikės nuomos tinklalapyje savo kontaktinius duomenis galėjo skelbti panašias paslaugas teikiantys žmonės. Žmonės dėjo savo skelbimus, o ieškantys nakvynės juos susirasdavo suvedę į paieškos langą norimo miesto pavadinimą. Ilgainiui buvo ieškomi ar nuomojami ne tik paprasčiausi butai, bet ir pilys ar net privačios salos. Tais pačiais metais kompanija sutrumpino savo svetainės pavadinimą į *airbnb.com*.

Lietuvoje
---------

Lietuvoje „Airbnb" bendruomenė savo paslaugas siūlo ne tik didžiuosiuose miestuose. Sąlygos žmonėms, nusprendusiems laisvą būsto plotą siūlyti turistams, yra pakankamai geros. Galima išsiimti verslo liudijimą gyvenamųjų patalpų nuomai, neteikiant apgyvendinimo paslaugų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Airbnb" verslo istorija: viskas prasidėjo nuo lofto
2. ↑  Korsakienė, R. ir kt. (2017).Strateginis organizacijų valdymas: teorija ir praktika. VGTU:Vilnius
3. ↑  „Airbnb" bendruomenė Lietuvoje
4. ↑  Ką privalo žinoti kiekvienas, besiverčiantis būsto nuoma

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
|  Takanai |
| --- |
| Gyventojų skaičius | ~4000 (?) |
| Populiacija šalyse | Bolivijos vėliava Bolivija (2001 m.): 1153 |
| Kalba (-os) | takanų, ispanų, kečujų |
| Religijos | katalikybė |
| Giminingos etninės grupės | kavinenjai, čamai, araonai, rejesanai |

**Takanai** (*Tacana*) – indėnų tauta, gyvenanti pietvakarių Amazonijoje, Bolivijoje (La Paso, Beni dep.). Populiacija – ~4 tūkst. žmonių (tačiau skirtingais duomenimis tarp 1,1 ir 8,4 tūkst.). Kartu su kaimyninėmis kavinenjų, čamų, araonų, rejesanų tautomis sudaro takanų kalbinę grupę, priklausančią takanų-panų šeimai. Be takanų kalbos dar kalba kečujiškai, ispaniškai. Išpažįsta katalikybę.

Ikikolonijiniais laikais takanai patyrė inkų įtaką, dar anksčiau galbūt buvo veikiami Tihuanako kultūros. Nuo 1537 m. žinomi ryšiai su ispanais. Priešingai nei čamai, su europiečiais sugyvena ilgą laiką taikiai.

Tradiciškai takanai verčiasi lydimine žemdirbyste: augina manijokus, kukurūzus, bananus, batatus, medvilnę, pipirus. Taip pat medžioja, žvejoja, rankioja. Vyrai dirba kaučiuko plantacijose. Amatai – keramika, pynimas, luotų skobimas. Gyvena nedideliais kaimais, namai stačiakampio plano, dvišlaičiu stogu. Vyrai nešioja ilgus medvilninius (rečiau plaušinius) marškinius, moterys – prijuostes, pelerinas.

Takanų kaimui, sudarytam iš giminingų šeimų, vadovauja vadas ir vyriausias šamanas (janakonas). Nors takanų evangelizacija prasidėjo dar XVI a. gausu tradicinio tikėjimo bruožų. Yra šamanų rangai – nuo paprastų žiniuonių iki aukščiausiosios dievybės, gyvenančios Andų aukštikalnėse, kulto šventikų. Išlikusi mitologija.

Šaltiniai
---------

* Энциклопедия «Народы и религии мира», М.-1998
| **Klemensas Rimšelis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1958 m. rugpjūčio 4 d. (64 metai)Kaune |
| Sutuoktinis (-ė) | Jolanta |
| Vaikai | Kasparas, Adomas |
|  |
| Veikla | inžinierius, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* 1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis;
* 1994 m. Lietuvos liberalų sąjunga;
* 2003 m. Liberalų ir centro sąjunga.

 |
|  |
| Alma mater | 1982 m. Kauno politechnikos institutas |

**Klemensas Rimšelis** (g. 1958 m. rugpjūčio 4 d. Kaune) – inžinierius, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1976 m. baigė Kauno Salomėjos Nėries vidurinę mokyklą. 1982 m. baigė Kauno politechnikos instituto Mechanikos fakultetą, įgijo tiksliosios mechanikos inžinieriaus specialybę. 1993 m. ir 1997 m. stažavosi JAV, 1994 m. Nyderlanduose.

1982–1984 m. Kauno elektromechanikos gamyklos „Elektra" inžinierius technologas, 1984–1990 m. Kauno politechnikos instituto mokslinio tiriamojo centro „Vibrotechnika" mokslinis bendradarbis. 1994–1996 m. Vyriausybės sudarytų įstatymų rengimo darbo grupių narys, akcinės bendrovės „Prekybos bazė Urmas" direktoriaus pavaduotojas. 2000–2004 m. Seimo narys, 2000–2001 m. Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkas, vėliau pavaduotojas. 2010–2014 m. Kūno kultūros ir sporto departamento generalinis direktorius. Nuo 2015 m. Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnybos direktorius.

1988–1989 m. Lietuvos persitvarkymo sąjūdžio Kauno iniciatyvinės grupės, vėliau tarybos narys. Nuo 1994 m. Lietuvos liberalų sąjungos narys, 1996–1999 m. šios sąjungos pirmininko pavaduotojas. 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos valdybos narys, Kauno skyriaus pirmininkas. 2004–2010 m. Lietuvos liberalų ir centro sąjungos atsakingasis sekretorius.

1990–1992 m. Kauno miesto tarybos deputatas, tarybos prezidiumo sekretorius, 1992 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos pirmininko pavaduotojas. 1995–1997 m. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys, savivaldybės valdybos narys, Miesto plėtros komiteto pirmininkas. 1994–1997 m. Lietuvos Respublikos savivaldybių delegacijos vadovas Europos Tarybos vietinių ir regioninių valdžios institucijų kongrese bei šio kongreso Nuolatinio komiteto bei darbo grupių narys. 2000 m. kovo – lapkričio mėn. Kauno miesto savivaldybės tarybos narys.

11 išradimų, iš jų 3 užpatentuoti Vakaruose ir pasaulinėje išradimų parodoje „Expo-85" apdovanoti aukso medaliu, bendraautoris. Vokietijos inžinierių sąjungos, Lietuvos ir Švedijos draugijos, Kinologų draugijos narys. Žmona Jolanta, sūnūs Kasparas, Adomas.

Nuorodos
--------

* 2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai.

Išnašos
-------

1. ↑   Archyvuota kopija 2016-03-12 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Liberalų ir centro sąjunga – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-10-15 iš Wayback Machine projekto.
| Konservatorių rūmai |
| --- |
| Konservatorių rūmai. Konservatorių rūmai. |
| Vieta | Roma |
| Įkurtas | XV a. |
| Rūmų stilius | Renesansas |
| Pastatų būklė | Romos merija |

**Konservatorių rūmai** (it. *Palazzo dei Conservatori*) – rūmai Kapitolijaus aikštėje Romoje, Italijoje, čia įsikūręs Kapitolijaus muziejus.

Konservatorių rūmai.

Istorija
--------

Dešinėje Kapitolijaus aikštės pusėje XV a. viduryje, pagal Mikelandželo projektą, ant senų Senato pastato griuvėsių, buvo pastatyti rūmai, pavadinti Romos magistratu. Mirus Mikelandželui, rūmus 1568 m. baigė statyti architektas Džiakomas Dela Porta (it. *Giacomo Della Porta*).

Po fasadu į aikštę atsiveria platūs portikai. Į rūmus patenkama pro centrinį įėjimą, kurio vidiniame kieme yra keli imperatoriaus Konstantino skulptūros fragmentai (pati skulptūra stovėjo Maksencijaus bazilikoje ir buvo apie 12 m aukščio).

Nuorodos
--------

* Palazzo dei Conservatori, Campidoglio (The Capitoline Hill)angl. '

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Konservatorių rūmai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Vienas iš dviejų dabartinių JAV prezidento lėktuvų Boeing VC-25
**Air Force One** – kodinis Jungtinių Valstijų karinių oro pajėgų oro eismo kontrolės centro signalas, reiškiantis, kad nurodytame orlaivyje yra JAV prezidentas.

Idėja turėti atskirą lėktuvą prezidento kelionėms kilo 1943 m. Jungtinių Valstijų armijos karinėms oro pajėgoms, kurios suabejojo prezidento saugumu keliaujant įprastoms oro linijoms pritaikytais lėktuvais. Pirmuoju tokiu lėktuvu tapo karinis Douglas C-54 Skymaster, kuris 1945 m. prezidentą Franklin D. Roosevelt skraidino į Jaltos konferenciją. Vėliau dar dvejus metus šį lėktuvą naudojo prezidentas Harry S. Truman.

Kodinis šaukinys Air Force One buvo sukurtas 1953 m. po įvykio, kuomet prezidentą Dwight D. Eisenhower skraidinęs lėktuvas atsidūrė tame pačiame aukštyje su kitu komerciniu lėktuvu, naudojusiu tą patį šaukinį.

Nuo sukūrimo keli lėktuvai yra tarnavę kaip oficialūs prezidento lėktuvai – tai kelios Boeing 707 versijos ir nuo 1990 m. naudojami smarkiai patobulinti Boeing 747–200 variantai Boeing VC-25.

Šiuo metu karinės pajėgos planuoja pakeisti VC-25 tobulesniais lėktuvais. Planuojama naujuosius lėktuvus pradėti naudoti 2017 m. ir 2019 m. Naujuosius orlaivius siekia tiekti Boeing kompanija ir siūlo savo 747-8 modelius.

Taip pat skaitykite
-------------------

Marine One – JAV prezidento sraigtasparnis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Section 4. Radio and Interphone Communications
2. ↑  PAR The United States Air Force is conducting market research to identify potential sources that possess the expertise, capabilities, and experience to meet the requirements of the next generation Presidential fixed-wing aircraft.
Khorato plynaukštės žemėlapis
Khorato kraštovaizdis
**Khorato plynaukštė** arba ***Korato plynaukštė*** (taj. นครราชสีมา = *Thī̀rābs̄ūng khorāch*) – plynaukštė šiaurės rytų Tailande.

Vidutinis plynaukštės aukštis – apie 200 m, plotas – apie 160 000 km². Korato plynaukštės reljefas primena pasvirusį į pietryčius dubenį. Nuo centrinės Tailando dalies plynaukštę skiria Fetčabuno kalnagūbris ir Dongfajajeno kalnai, nuo Kambodžos – Dangreko kalnai. Susidariusi iš mezozojaus smiltainių ir konglomeratų.

Plynaukštę kertą Mekongo upės intakai: Munas ir Či. Vidutinis metinis kritulių kiekis šiame regione sudaro apie 1150 mm. Auga savanos, musoniniai lapus metančių medžių miškai, drėkinamose vietose – ryžių pasėliai.

Khorato plynaukštė priskiriama atskiram Tailando Isano regionui, apimančiam 19 šalies provincijų. Didžiausias miestas – Nakhonračasima.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Khorãto plýnaukštė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 224

Nuorodos
--------

* Khorato plynaukštė

Koordinatės: 15°40′ š. pl. 103°10′ r. ilg.﻿ / ﻿15.667°š. pl. 103.167°r. ilg.﻿ / 15.667; 103.167
Air Zimbabwe|  |
| 

| IATA**UM** | ICAO**AZW** | Šaukinys**AIR ZIMBABWE** |
| --- | --- | --- |

 |
| Įkurta | 1967 m. rugsėjo 1 d. |
| Pagrindinis oro uostas | Hararės oro uostas |
| Dažno keleivio programa | Rainbow Club |
| Lėktuvų skaičius | 9 |
| Maršrutai | 3 |
| Būstinė | Hararė, Zimbabvė |
| Vadovybė | Valentine Sinemane (valdybos pirmininkas) |
| Tinklalapis | airzimbabwe.com/ |

**Air Zimbabwe** – nacionalinės Zimbabvės oro linijos. Pagrindinė bendrovės būstinė yra šalies sostinės Hararės oro uoste.

Pradžioje iš savo bazės Hararėje bendrovė vykdė skrydžius po pietinę Afriką, Aziją ir į Londoną. Nuo 1981 m. kompanija priklausė Afrikos oro linijų asociacijai, o 100 procentų įmonės akcijų priklausė Zimbabvės vyriausybei.

Dėl finansinių sunkumų 2012 m. vasario mėnesį kompanija sustabdė savo veiklą. Tais pačiais metais nuo gegužės iki liepos kompanija vykdė laikinus vietinius skrydžius.

2013 m. balandį kompanija vėl atnaujino savo skrydžius. 2015 m. Air Zimbabwe turėjo 3 maršrutus, kuriuos aptarnavo 9 lėktuvai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Air Zimbabwe suspends operations
2. ↑  flyafrica.com and fastjet give Zimbabwe its first taste of LCCs with local start-up
Kleomedo (*Cleomedes*) krateris mėnlapyje šiauriau Krizių jūros (*Mare Crysium*) su aplinkiniais objektais
**Kleomedas** (lot. *Cleomedes*, 27°42′š. pl. 56°00′r. ilg.﻿ / ﻿27.7°š. pl. 56°r. ilg.﻿ / 27.7; 56) – smūginis Mėnulio krateris, esantis į šiaurę nuo Krizių jūros. Pavadintas graikų astronomo Kleomedo (mirė apie 50 m. pr. m. e.) vardu.

Kleomedas yra ryškus Mėnulio krateris iškart į šiaurę nuo Krizių jūros. Skersmuo 125−130 km. Jo centre matoma centrinė kalva ir dugne keletas mažesnių kraterių. Kraterio pakraščių sienos iškyla apie 2,5 km virš jo dugno. Rytinėje sienoje daug įgriuvų, o vakarinėje įspūdingos terasos su daug mažų kraterių. Šiaurės vakaruose Kleomedo pakraščio siena yra paveikta erozijos ir suardyta įsiterpusio Traleso (skersmuo 43 km) kraterio. Kleomedo dugno šiaurinėje pusėje yra sunkiai pastebima 30 km ilgio raukšlė *Rima Cleomedes*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Moore, Patrick; Rees, Robin. *Patrick Moore's Data Book of Astronomy*. Cambridge University Press, 2014, p. 56
2. ↑  Wlasuk, Peter T. *Observing the Moon*. Springer Science & Business Media, 2013, p. 41
3. ↑  *The Cambridge Photographic Moon Atlas*. Cambridge University Press, 2012, p. 38
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Khičdi
**Khičdi** arba **khičari**, **khičuri** (hind. खिचड़ी, IAST: *khicaṛī*, urd. کھچڑی = *khicṛī*, beng. খিচুড়ী = *khichuri*) – patiekalas, gaminamas daugybėje Šiaurės ir Rytų Indiškųjų virtuvių, kurį sudaro virti ryžiai ir lęšiai.

Aprašymas
---------

Khičdi yra vienas iš svarbiausių naminių valgių, valgomas visoje šiaurinėje Indijoje. Jam paruošti naudojami ryžiai ir dal (dažniausiai lęšių kruopos), kurie paskaninami prieskoniais ir verdami kartu. Neretai į khičdi sudėtį įeina ir įvairios daržovės (kalafioras, bulvės, žirniai ir pan.). Daugumoje regionų khičdi paruošiamas labai paprastai, ir dėl savo neaštrumo, vegetariškumo yra populiarus patiekalas ligoniams ir vaikams.

Khičdi dažniausiai pakeičia paprastus virtus ryžius, prie jo patiekiami kiti patiekalai: ačaris, čatnis, ghi, dahi, pienas, papadai, ir dažniausiai kadhi.

Bengalijoje khičdi paruošimas gerokai skiriasi nuo kitų regionų. Čia naudojama daugiau produktų, ir khičdi laikomas prabangiu maistu.
| Khlongtrono nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Tailandas |
| 

Žemėlapis rodantis Khlongtrono nacionalinis parkas vietą.Khlongtrono nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 17°30′32″ š. pl. 100°27′07″ r. ilg.﻿ / ﻿17.50889°š. pl. 100.45194°r. ilg.﻿ / 17.50889; 100.45194Koordinatės: 17°30′32″ š. pl. 100°27′07″ r. ilg.﻿ / ﻿17.50889°š. pl. 100.45194°r. ilg.﻿ / 17.50889; 100.45194 |
| **Plotas:** | 518,79 km² |
| **Įkurtas:** | 2003 |

**Khlongtrono nacionalinis parkas** (taj. อุทยานแห่งชาติคลองตรอน) – nacionalinis parkas šiaurės Tailande, Utaradito provincijoje. Parkas įkurtas 2003 m. rugsėjo 30 d.

Vieta
-----

Parkas užima 518,79 km² ir apima Thongsaenkhano (Thong Saen Khan) ir Nampato (Nam Pat) apylinkėse.

Flora ir fauna
--------------

Khlongtrono nacionaliniame parke vyrauja lapuočių, mišrūs ir visžaliai miškai.
Iš retų augalų parke sutinkama: irvingija (*Irvingia malayana*), aukštoji hopėja (*Hopea ferrea*), briaunotasis sparnūklis (*Anisoptera costata*), *Tetrameles nudiflora*, aukštasis sparnenis (*Dipterocarpus alatus*), Indiškasis lapainis, michelija (*Michelia floribunda*), didysis tikmedis (*Tectona grandis*), kietavaisė ksilija (*Xylia xylocarpa*), stambiavaisis koralmedis (*Pterocarpus macrocarpus*), krausva (*Lagerstroemia calyculata* ir *Lagerstroemia venusta*), plunksninis skaistminas (*Vitex pinnata*), plaukuotasis viršūklis (*Terminalia chebula*), rudoji šorėja, gumbuotasis sparnenis (*Dipterocarpus tuberculatus*), jonamedis (*Cratoxylum maingayi*), tankiažiedis ąžuolūnas (*Lithocarpus densiflorus*) ir kt.

Parke gyvena: Himalajinis lokys, ožka (*Capricornis milneedwardsii*), Indijos muntjakas, Javinis elniukas, loris (*Nycticebus bengalensis*), šernas, viverinė katė, palminis musangas, dūminis leopardas, juodakaklis kiškis (*Lepus nigricollis*), mangustas, dvispalvė ratufa (*Ratufa bicolor*), dygliatriušis ir kt. daug įvairių paukščių – sidabrinis fazanas (*Lophura nycthemera*), pita (*Pitta moluccensis*), Richardo kalviukas (*Anthus richardi*), storasnapis žaliasis karvelis (*Treron curvirostra*), volungė (*Oriolus chinensis*), pavasarinė kabančioji papūgėlė (*Loriculus vernalis*) ir kt.

Įžymiausios vietos
------------------

* Khlongtrono (Khlong Tron), Huaisajo (Huai Sai), Pumiango (Phu Miang), Huaikhomo (Huai Khom) ir Huainiano (Huai Nian) kriokliai.
* Čano (Chan), Vuadaengo (Wua Daeng) ir Sueadao (Suea Dao) urvai.

Išnašos
-------

1. ↑  Tetrameles nudiflora Archyvuota kopija 2014-01-12 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Parko svetainė Archyvuota kopija 2015-04-27 iš Wayback Machine projekto.
* Tailando nacionaliniai parkai Archyvuota kopija 2013-05-23 iš Wayback Machine projekto.
Andrzej Wiktor Schally
**Andzejus Viktoras Šally** (lenk. *Andrzej Wiktor Schally*, angl. *Andrew W. Schally* g. 1926 lapkričio 30 d. Vilniuje, tuomet Lenkijos okupuotoje teritorijoje) – endokrinologas, 1977 metų Nobelio premijos laureatas medicinos srityje.

Andzejus Šally mokėsi Škotijoje ir Anglijoje. 1952 persikraustė į Kanadą, kur McGill universitete 1957 apsigynė daktaro disertaciją endokrinologijos srityje. Tais pačiais metais jis pradėjo tyrinėtojo karjerą JAV, kur dirbo Tulane universitete. 1962 gavo JAV pilietybę. Keletą metų jis taip pat dirbo Baylor’o Medicinos koledže Hiustone, Teksase.[1]

Andzejus Šally išplėtojo visiškai naują mokslo sritį, nagrinėjančią kaip smegenys valdo žmogaus hormoninę sistemą. Jo darbai taip pat nagrinėjo gimstamumo valdymo ir augimo hormonus. Jis, taip pat kaip ir Roger Guillemin aprašė neurohormoną GnRH, kontroliuojantį FSH ir LH. Andzejus Šally taip pat yra Krokuvos Jogailos universiteto garbės daktaras.

Knygos
------

* Aleksandra Ziółkowska "Korzenie są polskie", Warszawa 1992. ISBN 83-7066-406-7

* Aleksandra Ziolkowska-Boehm "The Roots Are Polish", Toronto 2004 (English language imprint). ISBN 0-920517-05-6

* Nicholas Wade (1981). *The Nobel Duel*, Anchor Press/Doubleday, Garden City, NY.

Išnašos
-------

1. ↑
| ***Gundytojos*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Fernando Di Leo |
| Scenaristas (-ai) | Valentino BompianiFernando Di LeoLuisa MontagnanaMarino OnoratiErcole Patti |
| Metai | 1973 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 90 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Gundytojos** (it.  *La seduzione*) – 1973 m. sukurta drama pagal Ercole Patti novelę „Graziella". Pagrindinės herojės dukters vaidmuo filme iš pradžių buvo numatytas aktorei Ornella Muti, tačiau vėliau prodiuseriai ir režisierius nusprendė, kad ši pernelyg patraukli ir atidavė jį Jenny Tamburi.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Lisa Gastoni – Katerina
* Maurice Ronet – Džiuzepė
* Jenny Tamburi – Graciela
* Pino Caruso – Alfredo
* Barbara Marzano – Rosina
* Graziella Galvani

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Po daugelio metų Džiuzepė sugrįžta į Kataniją, kur vėl atsinaujina jo ryšys su buvusia meiluže Katerina. Pastaroji turi 15-metę dukterį Gracielą, kuri taip pat susidomi grįžusiu motinos draugu. Po kurio laiko tarp merginos ir Džiuzepės taip pat užsimezga intymus ryšys, apie kurį netrunka sužinoti ir motina...
| **Andžejus Olechovskis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1947 m. rugsėjo 9 d. (75 metai)Krokuva |
| Tautybė | lenkas |
| Pilietybė | Lenkijos Respublikos |
| Sutuoktinis (-ė) | Irena Olechovska |
| Vaikai | Marcin, Jacek |
|  |
| Veikla | Lenkijos ekonomistas, politikas |
| Organizacijos | buvęs Lenkijos Finansų ir Užsienio reikalų ministras |
|  |
| Išsilavinimas | Varšuvos planavimo ir statistikos institutas |

**Andžejus Marianas Olechovskis** (lenk. *Andrzej Marian Olechowski*, g. 1947 m. rugsėjo 9 d. Krokuvoje) – dešiniosios pakraipos lenkų politikas, buvęs finansų (1992 m.) bei užsienio reikalų ministras (1993–1995 m.).

Biografija
----------

Baigė ekonomikos studijas Varšuvos planavimo ir statistikos institute, 1979 m. čia apsigynė ekonomikos mokslų daktaro disertaciją. 1973–1978 ir 1982–1984 m. dirbo Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos {UNCTAD} sekretoriate Ženevoje, 1978–1982 m. buvo Kainų ir užsienio prekybos instituto Analizės ir prognozių skyriaus vedėjas. 1985–1987 m. dirbo Pasaulio banke, vėliau – LLR Užsienio prekybos ministerijoje ir Nacionaliniame banke.

1992 m. vasario – birželio mėn. buvo finansų ministras Jano Olševskio vyriausybėje. 1993 m. spalio mėn. – 1995 m. kovo mėn. V.Pavliako vyriausybėje buvo užsienio reikalų ministras. 1992–1993 ir 1995 m. buvo Prezidento L.Valensos patarėjas ekonomikos klausimais.

Buvo iškėlęs savo kandidatūrą 2000 m. Lenkijos prezidento rinkimuose. Juose surinko 17 % balsų ir užėmė antrąją vietą (rinkimus jau pirmame ture laimėjo Aleksandras Kvasnevskis). 2001 m. A.Olechovskis kartu su D.Tusku ir M.Plažinskiu įkūrė politinę partiją Piliečių platforma.

2010 m. Lenkijos prezidento rinkimuose A.Olechovskis surinko 242 439 balsų (1,44 %) ir užėmė šeštąją vietą.

Šiuo metu yra kelių tarptautinių korporacijų (Goldman Sachs, Citibank) direktorių tarybos narys.

Papildoma informacija
---------------------

* Paskelbta, kad komunistinės Lenkijos laikais A.Olechovskis buvo slaptas žvalgybos bendradarbis.
* 2005 m. kaip PKN Orlen bendrovės stebėtojų tarybos pirmininko pavaduotojas, skelbė grasinančius pareiškimus Lietuvai, reikalaudamas, kad Mažeikių nafta būtų parduota Lenkijos naftos milžinui: „Jei nenorima bendradarbiauti, tai norima pulti", sakė jis.

Nuorodos
--------

* A.Olechovskio asmeninis tinklalapis

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-12-14 iš Wayback Machine projekto. („Rzeczpospolita")
2. ↑  [neveikianti nuoroda] („Verslo žinių" inf.)

  


| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai:**Kšištofas Skubiševskis** | **Lenkijos Respublikos užsienio reikalų ministras** 1993 m. spalio 26 d.–1995 m. kovo 6 d. | Po to:**Vladislavas Bartoševskis** |
| Prieš tai:**Karolis Lutkovskis** | **Lenkijos Respublikos finansų ministras**1992 m. vasario–birželio mėn. | Po to:**Ježis Osiatinskis** |
**Gumbinės lietuvių draugija** – kultūros ir švietimo draugija, 1910 m. pab. – 1914 m. veikusi Gumbinėje.

Veikla
------

Draugiją įsteigė Jokūbas Stikliorius, vėliau draugijos sekretorius. Gumbinės lietuvių draugija rengė šventes ir koncertus, vakarus. Juose vaidino draugijos scenos mėgėjų trupė, dainavo choras, koncertuodavo Giedotojų draugija, merginų choras iš Didžiosios Lietuvos. Draugija kas mėnesį rengė atvirus susirinkimus, kuriuose skaitytos paskaitos, susirinkimai vykdavo ir Įsrutyje, Stalupėnuose. 1912 Gumbinės amatų rūmų parodoje Gumbinės lietuvių draugija parengė lietuvių tautodailės skyrių, 1913 m. surengė savarankišką lietuvių rankdarbių parodą. Išleido informacinių leidinių, turėjo biblioteką. 1911 m. buvo 17, 1912 m. – 33 nariai. Draugijos pirmininkas – Vilius Steputaitis. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui draugijos veikla nutrūko.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Domas Kaunas. *Gumbinės lietuvių draugija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 280 psl.
| **Symphysodon** |
| --- |
| Paprastasis diskas (*Symphysodon discus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Antklasis: | Kaulinės žuvys  *( Osteichthyes)* |
| Klasė: | Stipinpelekės žuvys  *( Actinopterygii)* |
| Būrys: | Ešeržuvės  *( Perciformes)* |
| Šeima: | Daugiaspalvės ešeržuvės  *( Cichlidae)* |
| Gentis: | Diskai  *( Symphysodon)* |

 |

**Diskai** (*Symphysodon*) – daugiaspalvių ešeržuvių (*Cichlidae*) šeimos žuvų gentis. Kūnas iš šonų labai suplotas, 20-25 cm aukščio ir ilgio. Šonai raudoni, mėlyni, žali, rudi. Žiotys labai mažos, todėl maisto ieško vidutiniame vandens gylyje ir minta smulkiu gyvu grobiu.

Ikrelius neršia ant akmenų arba augalų lapų. Maždaug po penkiasdešimt valandų iš kiaušinėlių išsirita lervos ir prilimpa prie tėvų kūno. Pirmas dvi savaites jos minta maistinga medžiaga, kurios sluoksnis susidaro ant tėvų kūno veisimosi periodu. Po trijų mėnesių jaunos žuvelės įgauna disko pavidalo kūną. 

Paplitę Amazonės baseine.

Gentyje yra 3 rūšys. Auginami akvariumuose.

Rūšys
-----

* Paprastasis diskas (*Symphysodon discus*)
* Melsvasis diskas (*Symphysodon aequifasciatus*),
* *Symphysodon tarzoo*

Nuorodos
--------

* Akvariumas.lt Archyvuota kopija 2007-02-05 iš Wayback Machine projekto. Diskai
* Symphysodon sp.
Alpro| Originalus pavadinimas | Alpro |
| Pramonė | Maisto pramonė |
| Įkurta | Belgijos vėliava Belgija (1980 m. gegužės 27 d. (1980-05-27)) |
| Įkūrėjas (-ai) | Vandemoortele Groep |
| Centrinė būstinė | Gentas, Belgija |
| Svarbiausi darbuotojai | Sven Lamote (prezidentas) |
| Produktai | Pieno produktų pakaitalai |
| Darbuotojų | 1 100 (2017 m.) |
| Tinklalapis | www.alpro.com |

**Alpro** – tarptautinė Belgijos maisto pramonės kompanija, gaminanti pieno produktų pakaitalus. Įkurta 1980 m. 

Didžiausia dalis Alpro produkcijos gaminama iš sojos. Taip pat siūlomi produktai iš migdolų, ryžių, avižų, kokosų, anakardžių ir lazdyno riešutų.

Produkcija parduodama virš 30 šalių: Belgijoje, Austrijoje, Bulgarijoje, Lietuvoje, Latvijoje, Estijoje, Kanadoje, Kroatijoje, Čekijoje, Danijoje, Suomijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Izraelyje, Italijoje, Nyderlanduose, Norvegijoje, Lenkijoje, Portugalijoje, Rumunijoje, Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Rusijoje, Slovakijoje, Pietų Afrikos Respublikoje, Ispanijoje, Švedijoje, Turkijoje, Ukrainoje ir Arabijos pusiasalio šalyse.

Galerija
--------

* Alpro sojos jogurtasAlpro sojos jogurtas
* Alpro sviesto pakaitalasAlpro sviesto pakaitalas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Good Morning Alpro Archyvuota kopija 2018-10-24 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Oficialus puslapis
| **Gunaras Kakaras** |
| --- |
| Gimė | 1939 m. sausio 8 d. (84 metai)Padaičiai, Pabiržės valsčius |
| Sutuoktinis (-ė) | Rima Kakarienė |
| Vaikai | Artūras, Laura |
|  |
| Veikla | astronomas, muziejininkas |
| Partija | 1962 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1962 m. Vilniaus universitetas |

Lietuvos etnokosmologijos muziejus
**Gunaras Imantas Kakaras** (g. 1939 m. sausio 8 d. Padaičiuose, Pabiržės valsčius, Biržų apskritis) – Lietuvos astronomas, muziejininkas.

Biografija
----------

1946–1957 m. mokėsi Pabiržės pradinėje ir vidurinėje mokyklose. 1957–1962 m. studijavo Vilniaus universiteto Fizikos fakultete. 1961–1962 m. LSSR MA Fizikos ir matematikos instituto laborantas, 1962–1977 m. mokslo darbuotojas. 1969 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatas. 1973–1976 m. Vilniaus planetariumo mokslinės metodinės tarybos pirmininkas. 1976–1983 m. Lietuvos astronomų draugijos pirmininkas. 1977–1990 m. Fizikos instituto vyr. mokslo darbuotojas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Seimo narys. 1989–1990 m. SSRS AT liaudies deputatas. 1990 m. kartu su Libertu Klimka įsteigė Etnokosmologijos muziejų (nuo 1995 m. Lietuvos etnokosmologijos muziejus), muziejaus direktorius. Moksliniai darbai siejami su žvaigždžių fotometrija, astronomijos mokslo populiarinimu.

Bibliografija
-------------

* Kaip pasveriamos žvaigždės. – Vilnius, 1967. – 44 p.
* Šimtas astronomijos mįslių. – Vilnius: Vaga, 1967. – 259 p.: iliustr.
* Astrofizika: mokymo priemonė mokytojams / Algimantas Ažusienis, Antanas Juška, Gunaras Kakaras. – Kaunas: Šviesa, 1977. – 219 p.: iliustr.

Įvertinimas
-----------

* 1982 m. LTSR nusipelnęs kultūros veikėjas
* 2000 m. Lietuvos nepriklausomybės medalis
* 2016 m. Molėtų rajono garbės pilietis

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Gunaras Kakaras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 179
2. ↑
3. ↑   |date=2013-07-11 }}

Nuorodos
--------

* Gunaras Kakaras // Kauno diena, 2004-05-15
* Gunaras Kakaras: kontaktas su ateiviais įmintų žmonijos atsiradimo mįslę, 2010-10-26
Žuvies simbolis, vienas pagrindinių krikščionių atpažinimo ženklų
**Disciplina arcani** (lot. *arcanum* - slaptas) – slaptas mokymas, pirmųjų krikščionių paprotys slėpti nuo kitatikių, t. p. nuo katechumenų, kai kurias tikėjimo tiesas ir religines praktikas.

Esmė
----

*Disciplina arcani* buvo grindžiama Jėzaus Kristaus žodžiais apie pagarbą šventenybėms (Mt 7, 6). Slėptas mokymas apie Švč. Trejybę, Krikšto ir Eucharistijos sakramentus, Apaštalų tikėjimo išpažinimą, Viešpaties maldą ir tai aiškinantys raštai, liturgijos šventimo vieta bei laikas. Šių žinių perdavimas kitatikiams laikytas sunkiu nusižengimu bijant profanacijos. Dėl *Disciplina arcani* praktikos krikščionys buvo įtariami bedievyste ir kanibalizmu. Todėl svarbiausias apeigas krikščionys atlikdavo slaptai, katakombose ar urvuose.

Slaptos tiesos katechumenams buvo atskleidžiamos prieš pat krikštą arba įvesdinimo liturgiją. *Disciplina arcani* paprotys egzistavo nuo krikščionių persekiojimo laikų iki V a.

Reikšmė
-------

Apie *Disciplina arcani* rašė Origenas, Kirilas Jeruzalietis, Ambraziejus, Augustinas, Petras Auksaburnis. Perduodami religinį mokymą krikščionys naudojo simbolius (žuvis, inkaras, piemuo, balandis), jie turėjo įtakos atsirasti krikščioniškajam menui. 

Disciplina arcani terminas atsirado XVII a. per katalikų ir protestantų polemiką, priskiriamas Žanui Dajė (pranc. *Jean Daillé*, lot. *Dallaeus*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Valdas Mackela. *Disciplina arcani*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 7 psl.
| Charchatajus*Хархатай* |
| --- |
| 

CharchatajusCharchatajus

52°52′0″ š. pl. 106°29′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.86667°š. pl. 106.48333°r. ilg.﻿ / 52.86667; 106.48333﻿ (Charchatajus)Koordinatės: 52°52′0″ š. pl. 106°29′0″ r. ilg.﻿ / ﻿52.86667°š. pl. 106.48333°r. ilg.﻿ / 52.86667; 106.48333﻿ (Charchatajus) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Irkutsko sritis Irkutsko sritis |
| **Rajonas** | Olchono rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 0  |

**Charchatajus** (rus. *Хархатай*) – buvusi miško kirtėjų gyvenvietė apie 15 km nuo Baikalo ežero, Primorės kalnuose, Olchono rajonas, Irkutsko sritis, Rusija.

Lietuviai
---------

Barakus šioje vietoje pastatė tremtiniai, 1948 m. birželio mėn. iš TSRS okupuotos Lietuvos atitremti į Bolšaja Rečką. Apie 30 km į ją jie varyti pėsti. Rudenį ten persikėlė ir jų šeimos. Nemažai lietuvių buvo atvežta ir 1951 m. 1953 m. Charchatajuje gyveno apie 800 žm. apie 90 % jų buvo lietuviai. Tremtiniai kirto mišką, kirtavietės buvo už 3–10 km nuo Charchatajaus, krovė ir gabeno rąstus, plukdė juos Angaros upe, dirbo statybose, rinko sakus, rovė kelmus, degė plytas. Sumažėjus miškų apylinkėse 1956 m. tremtiniai buvo perkelti į kitas Irkutsko sritis gyvenvietes, vėliau išvyko į Lietuvą. Charchatajus sunyko. 1989–1990 m. daugumos lietuvių palaikai parvežti į Lietuvą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldona Juodvalkytė. *Charchatajus*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 24 psl.
**Diskontavimas** (angl. *discounting*) – finansų matematikoje naudojamas būdas būsimų pinigų dabartinei vertei apskaičiuoti. Dabartinė vertė – pinigų vertė šiuo momentu. Būsimoji vertė – tų pačių pinigų vertė po tam tikro laiko periodo.

Diskontavimas yra apskaičiavimo procesas. Atlikdami šį veiksmą gauname būsimosios vertės dabartinę vertę, todėl dabartinė vertė dažnai vadinama diskontuotąja verte.

Diskontavimas naudojamas, jei reikia apskaičiuoti dabartinę pinigų vertę, kai žinoma būsimoji vertė po tam tikro laikotarpio. Šis būdas naudojamas investuojant bei skolinantis pinigus.

Matematinė diskontavimo išraiška
--------------------------------

**{\displaystyle PV\_{0}=FV\_{n}\*{\frac {1}{(1+i)^{n}}}}**

Šioje formulėje:

**{\displaystyle PV\_{0}}** – dabartinė vertė (present value)

**{\displaystyle FV\_{n}}** – būsimoji vertė n metais (future value)

{\displaystyle i} – palūkanų norma, išreikšta dešimtaine trupmena

{\displaystyle n} – laiko periodas

Pavyzdys
--------

Banke norime padėti indėlį, kurio vertė po 7 metų bus 18 000,00 EUR. Metinė palūkanų norma yra 6 % (priskaičiuojama kasmet). Kiek pinigų turime padėti šiandien, kad po 7 metų sutaupytume 18 000,00 EUR?
Vadinasi,

{\displaystyle FV\_{7}=18000} EUR

{\displaystyle i=0,06}

{\displaystyle n=7}

Taigi:

{\displaystyle PV\_{0}=FV\_{7}\*{\frac {1}{(1+i)^{n}}}=18000\*{\frac {1}{(1+0,06)^{7}}}=18000\*{\frac {1}{(1,06)^{7}}}={\frac {18000}{(1,06)^{7}}}=12000} EUR

Vadinasi, diskontavimo procese suradome, jog norint po 7 metų turėti 18 000,00 EUR, rinkoje esant 6 % palūkanoms, šiandien banke turėtume padėti 12 000,00 EUR indėlį.

Pastaba
-------

Atliekant diskontavimo veiksmą, visiškai neatsižvelgiama į tokius faktorius kaip infliacija, pinigų paklausa, pasiūla, mokumas. Šie veiksniai taip pat gali turėti įtakos būsimų pinigų dabartinės vertės nustatymui. Tačiau jie atliekant diskontavimo veiksmą nenaudojami.
| Charabakoaisp. *Jarabacoa* |
| --- |
| *Centrinė Kordiljera nuo Charabakoos* |
|  |
| 

CharabakoaCharabakoa

19°7′12″ š. pl. 70°38′24″ v. ilg.﻿ / ﻿19.12000°š. pl. 70.64000°r. ilg.﻿ / 19.12000; 70.64000﻿ (Charabakoa)Koordinatės: 19°7′12″ š. pl. 70°38′24″ v. ilg.﻿ / ﻿19.12000°š. pl. 70.64000°r. ilg.﻿ / 19.12000; 70.64000﻿ (Charabakoa) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Dominikos Respublikos vėliava Dominikos Respublika |
| **Provincija** | La Vegos provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 32 585  |
| **Plotas** | 665,88 km² |
| **Tankumas** (2012) | 49 žm./km² |
| **Altitudė** | 529 m |
|  |
| **Tinklalapis** | www.jarabacoa.org |

**Charabakoa** (isp. *Jarabacoa*) – miestas Dominikos Respublikoje, La Vegos provincijoje. Miestas išsidėstęs Centrinės Kordiljeros papėdėje, apylinkėse teka Baiguatės, Chimenoos ir Jakė del Nortės upės. Apie 30 km į šiaurę yra provincijos administracinis centras La Vega.

Istorija
--------

Dar prieš Espanjolos saloje išsilaipinus Kristupui Kolumbui miesto teritorijoje gyveno tainai. Manoma, kad miesto pavadinimas kilo nuo žodžių *Jaraba* ir Coa, reiškiančių „Vandenų žemė". Miesto apylinkėse lankėsi ispanų konkistadorai, ieškodami aukso.

1854 m. buvo įsteigtas karinis postas ir oficialiai įkurtas Charabakoos miestelis. 1858 m. rugsėjo 27 d. miestelis įgavo savivaldybės statusą.

Išnašos
-------

1. ↑  „El Nombre – Historia de Jarabacoa" Archyvuota kopija 2013-07-15 iš Wayback Machine projekto.
**Klaipėdos muzikos mokykla** (**KMM**) – muzikos mokykla, Klaipėdoje veikusi 1923–1939 m. iki 1930 m. neoficialiai vadinta **Klaipėdos konservatorija**. Įkurta Stasio Šimkaus iniciatyva.

Veikla
------

KMM turėjo fortepijono, vargonų, dainavimo, teorijos ir kompozicijos, orkestro (veikė visos simfoninio orkestro instrumentų klasės), nuo 1927 m. ir pedagogikos klases. Kai kurių specialybių programos prilygo konservatorijos programoms. 1923–1928 m. mokinių skaičius išaugo nuo 114 iki 166, 1928–1930 m. mažėjo – liko tik 65. 1930–1939 m. mokėsi nuo 70 iki 120 mokinių. Iki 1927 m. Klaipėdos muzikos mokykla turėjo internatą – neturtingi gabūs mokiniai buvo nemokamai mokomi ir išlaikomi. 

Prie Klaipėdos muzikos mokyklos 1925–1927 m. veikė kursai muzikos mokytojams, buvo leidžiami žurnalai „Muzikos menas", „Muzika", „Muzikos atžalos". Mokykloje buvo mišrus ir vyrų chorai, 1925–1930 m. simfoninis orkestras, kuriam vadovavo S. Šimkus, 1927–1928 m. – Juozas Gaubas. Orkestras daug koncertavo Klaipėdoje ir kituose Lietuvos miestuose. 

1925 m. KMM suvalstybinta, 1930–1937 m. veikė kaip privati muzikos mokymo institucija, 1937 m. vėl suvalstybinta. 1939 m. Vokietijai užgrobus Klaipėdą KMM pavasarį perkelta į Šiaulius, o vasarą uždaryta. Mokyklos veiklą tęsia Klaipėdos Stasio Šimkaus konservatorija.

Dėstytojai
----------

Juozas Bertulis, Jadvyga Čiurlionytė, Stasė Dievaitytė-Skačkauskienė, Sofija Juodvalkienė, L. Putna, R. Mrazas, Zenonas Nomeika, Stasys Vainiūnas, Stepas Sodeika, Balys Sruoga, Vydūnas, vengrų smuikininkai L. Hajosas, M. fon Feheris, rusų dainininkai M. Čerkaskaja ir I. Volkovas, Čekų noneto nariai E. Leichneris, V. Kolenaty Kamilovas, J. Fesenmajeris, L. Rautenkranzas, A. Bursikas, A. Stoupa, J. Brychta, L. Puma, E. Kauckis, vokiečių muzikai B. Dempė, A. Johovas, C. Nemenofas.

Auklėtiniai
-----------

Domas Andrulis, Eduardas Balčiūnas, Juozas Bertulis, Motiejus Budriūnas, Vincas Deniušis, Antanas Grudzinskas, Kostas Gurevičius, Antanas Ilčiukas, Viktoras Jauniškis, Kazimieras Jovaiša, Jeronimas Kačinskas, Kazys Knoras, Juozas Kudokas, Zigmas Leškevičius, Antanas Makačinas, Vytautas Marijošius, Alfonsas Mikulskis, Adolfas Narbutas, Stasys Navickas, Jonas Novakauskas, Juozas Pakalnis, Kazys Paulauskas, Antanas Skridulis, Stepas Sodeika, Juozas Strolia, Jonas Švedas ir kiti lietuvių muzikai.

Vadovai
-------

* Stasys Šimkus – 1923–1927 m. ir 1928–1930 m.;
* Juozas Žilevičius – 1927–1928 m.;
* Ignas Prielgauskas – 1930–1937 m.;
* Juozas Karosas – 1937–1939 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Danutė Petrauskaitė. *Klaipėdos muzikos mokykla*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 218 psl.