Mongolijos kraštovaizdis
Mongolija yra valstybė Centrinėje Azijoje. 

Didesnioji Mongolijos dalis yra 1000−2000 m virš jūros lygio. Šalies vakarus užima kalnai: Mongolijos Altajus (apie 1000 km ilgio; aukščiausias taškas − Munch Chairchano kalnas 4362 m), Gobio Altajus, Changajus. Mongolijos šiaurėje yra Chentėjaus kalnynas. Šiaurėje ir šiaurės vakaruose kalnai suskaidyti tarpukalnių įdubų ir slėnių (*Didžiųjų ežerų duburys*, *Ežerų slėnys*, *Orchono* ir *Selengos* upių slėniai). Mongolijos rytuose − aukštosios lygumos, žemėjančios į šiaurės rytus; didelę jų dalį užima Gobio dykuma. Geologiniu požiūriu Mongolijos teritorija yra Uralo−Mongolijos−Ochotsko geosinklininės juostos dalis. 

Ulan Batoro apylinkėse yra Čoibalsan Ulos rezervatas.

Augalija
--------

Apie 60 % Mongolijos teritorijos užima kaštoniniai dirvožemiai. Yra įdruskėjusių rudųjų dirvožemių (daugiausia Gobyje), juodžemių (kalnuose), pievų dirvožemių (upių slėniuose ir prie ežerų). Mongolijoje yra >2000 augalų rūšių. Šiaurėje ir šiaurės rytuose (lygumose) − stepės, pietuose ir pietryčiuose − pusdykumės ir dykumos (Gobis). Kalnuose daugiausia miškastepių landšaftai; miškai (~10 % teritorijos) auga šiaurės ir šiaurės vakariniuose šlaituose.

Klimatas
--------

Gobio dykuma Mongolijoje
Mongolijoje vyrauja vidutinių platumų kontinentinis klimatas. Sausio vidutinė temperatūra šiaurėje -35 °C, pietuose -10 °C. Vasara trumpa: liepos vidutinė temperatūra 18−26 °C. Šiaurėje iškrinta 200−300 mm kritulių per metus, pačiuose pietuose <100 mm, kalnuose iki 500 mm. Mongolijos Altajuje yra ledynų, Mongolijos šiaurėje kai kur paplitęs daugiametis įšalas.

Upės ir ežerai
--------------

Selengos upė
Didžiausia Mongolijos upė − Selenga (priklauso Arkties vandenyno baseinui). Kitos upės − Kerulenas, Ononas (Ramiojo vandenyno baseinas), Dzabchanas, Kobdas (nenutekamas vidaus baseinas). Upes daugiausia maitina krituliai. 

Mongolijos vakaruose tektoninėse įdubose yra didelių ežerų: druskingieji, nenutekamieji − Ubsu Nūras (3350 km²) ir Chiargas Nūras; gėli, pratakiniai − Chubsugulis (2620 km², iki 238 m gylio) ir Chara us Nūras.

Gyvūnija
--------

Džeiranas
Mongolijoje yra >100 žinduolių rūšių. Labiausiai paplitę:

* Graužikai: sibiriniai švilpikai, smiltpelės, šokliai, žiurkėnai, pelėnai; pasitaiko kiškių tolajų, cyplių; aklimatizuotos ondatros. Miškuose gyvena sabalai, voverės, voverės skraiduolės, burundukai.
* Kanopiniai: kulanai, antilopės (džeiranai, dzerenai, saigos), stirnos, maralai, briedžiai, kabargos. Daug vilkų, lapių.
* Endeminiai gyvūnai: laukiniai kupranugariai, Prževalsko arkliai, Gobio lokiai.

Šaltiniai
---------

* Lietuviškoji tarybinė enciklopedija 7 t. 599 psl.

Nuorodos
--------

* Mongolijos ežerų katalogas (anglų, ispanų, mongolų k.)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RAzijos šalių geografijos |
| --- |
|  |
| 
Afganistanas | Armėnija | Azerbaidžanas | Bahreinas | Bangladešas | Butanas | Brunėjus | Filipinai | Gruzija | Indija | Indonezija | Irakas | Iranas | Izraelis | Japonija | Jemenas | Jordanija | Jungtiniai Arabų Emyratai | Kambodža | Kataras | Kazachstanas | Kinija | Kipras | Kirgizija | Kuveitas | Laosas | Libanas | Malaizija | Maldyvai | Mianmaras | Mongolija | Nepalas | Omanas | Pakistanas | Pietų Korėja | Rytų Timoras | Rusija | Saudo Arabija | Singapūras | Sirija | Šiaurės Korėja | Šri Lanka | Tadžikija | Tailandas | Taivanas | Turkija | Turkmėnija | Uzbekija | Vietnamas  |

 |