recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK189 |
| --- |
| **Prienai-Skriaudžiai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 23,33 km |
| Pradžia | Prienai |
| Pabaiga | Skriaudžiai |
| Apskritys | Kauno |
|  |
| Ties Šilavotu |

**KK189** – krašto kelias, jungiantis Prienus ir Skriaudžius. Kelio ilgis – 23,33 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Kelias ties Prienlaukiu

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Prienuose, J. Basanavičiaus gatvėje. Eina Prienų rajone. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Prienlaukys, Klebiškis, Šilavotas, Leskava, Būbautiškės, Šmurai. Baigiasi Skriaudžiuose, sankryžoje su  **230**  Mauručiai–Vinčai–Puskelniai . Šiauriau Šilavoto kelias kerta Jiesios upę, taip pat šiauriau Samaniškių kaimo kelias kertasi su magistrale  **A5**  Kaunas–Marijampolė–Suvalkai  (E67 Helsinkis-Talinas-Ryga-Panevėžys-Kaunas-Varšuva-Vroclavas-Praha ).

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| Pij Chemo kožunas*Пий-Хемский кожуун* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+7)------ vasaros: (UTC) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Respublika** | Tuva Tuva |
| **Administracinis centras** | Turanas |
| **Sumonų skaičius** | 7 |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 10 621 |
| **Plotas** | 8 194,12 km² |
| **Tankumas** (2021) | 1,3 žm./km² |

**Pij Chemo kožunas** (rus. *Пий-Хемский кожуун*, tuv. *Бий-Хем кожуун*) – administracinis rajonas Rusijoje, Tuvos šiaurinėje dalyje. Administracinis centras – Turanas.

Geografija
----------

Kožunas šiaurėje turi sieną su Krasnojarsko kraštu. Teritorija daugiausia išsidėsčiusi Turano–Ujuko duburyje. Iš šiaurės riboja Vakarų Sajanas, iš pietų – Ujuko kalnagūbris. Svarbiausios upės – Bij Chemas ir jo intakas Ujukas.

Ūkis
----

Verčiamasi daugiausia gyvulininkyste (avininkyste), žemdirbyste.

Gyvenvietės
-----------

Kožunas padalintas į 7 kaimo gyvenvietes (sumonus) ir 1 miestą (Turanas):

* Aržanas
* Sevi
* Seserligas
* Sušis
* Tarlagas
* Ujukas
* Chadynas

Šaltiniai
---------

1. ↑  TYVA, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| **Tuvos kožunai** |  |
| Bai Taiga | Barun Chemčikas | Ča Cholis | Čedi Cholis | Dzun Chemčikas | Erzinas | Ka Chemas | Kyzylas | Mongun Taiga | Oviuras | Pij Chemas | Sut Cholis | Tandi | Tere Cholis | Tes Chemas | Todža | Ulug ChemasMiestų apygardos: Kyzylas | Ak Dovurakas |
| **Elaeagnus commutata** |
| --- |
| Amerikinis žilakrūmis (*Elaeagnus commutata*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Žilakrūminiai  *( Elaeagnaoceae)* |
| Gentis: | Žilakrūmis  *( Elaeagnus)* |
| Rūšis: | Amerikinis žilakrūmis  *( Elaeagnus commutata)* |

 |

**Amerikinis žilakrūmis** (*Elaeagnus commutata*) – žilakrūminių (*Elaeagnaceae*) šeimos augalų rūšis. Kilusi iš vakarų Šiaurės Amerikos: nuo pietų Aliaskos iki Jutos, rytuose arealas siekia Kvebeką, Minesotą. Introdukuota Europoje.

Tai 2–3 m aukščio krūmas, be dyglių. Lapai sidabriškai balsvi, lancetiški, 2–7 cm ilgio. Žiedai aštraus kvapo, geltoni, su 4 vainiklapiais. Vaisius – 9–12 mm ilgio sidabriškas kaulavaisis.

Auginamas Lietuvoje, apyretis. Gerai dauginasi šaknų atžalomis, nebijo didelių šalčių.

* Lapai
* Požymiai
* Vaisiai

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Amerikinis žilakrūmis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 676
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK206 |
| --- |
| **Šilutė-Rusnė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 7,95 km |
| Pradžia | Šilutė |
| Pabaiga | Rusnė |
| Apskritys | Klaipėdos |
| Miestai | Šilutė |
|  |
| Nemuno potvynio užlietas krašto kelias |

**KK206** – krašto kelias, jungiantis Šilutę ir Rusnę. Kelio ilgis – 7,95 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Kelias Rusnės tilto prieigose
Nuslūgęs potvynis, 2018-03-04
Kelias prasideda Šilutėje, Rusnės gatvėje, nuo Geltonojo tilto. Eina Šilutės rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Šlažai ir Žalgiriai. Ties Šlažais ant užliejamų pievų stovi Prezidento K. Griniaus tiltas, skirtas potvynio vandenims praleisti. Kelio atkarpoje 6,19-6,94 km stovi Rusnės estakada. Anksčiau per potvynius buvo organizuojama Šilutės-Rusnės perkėla.

Kelias baigiasi Rusnėje. Prieš Rusnę kelias kerta Nemuną – jo deltos atšaką Atmatą, virš kurios stovi Rusnės tiltas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rusnės estakados statybų finišas *sa.lt* Archyvuota kopija 2020-12-25 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: KK206** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK202 |
| --- |
| **Kirtimai-Baltoji Vokė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 27,23 km |
| Pradžia | Kirtimai |
| Pabaiga | Baltoji Vokė |
| Apskritys | Vilniaus |
|  |
| Krašto kelias 202 netoli Dvaro kaimo, ties tiltu per Vokę |

**KK202** – krašto kelias, jungiantis Kirtimus ir Baltąją Vokę. Kelio ilgis – 27,23 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Kirtimuose, Eišiškių plente. Eina Vilniaus ir Šalčininkų rajonuose. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Pagiriai, Melekonys, Papiškės. Baigiasi Baltojoje Vokėje. Tris kartus kerta Vokę: prie Dvaro, Papiškių ir Pagirių.

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK160 |
| --- |
| **Telšiai-Laukuva** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 49,38 km |
| Pradžia | Telšiai |
| Pabaiga | Laukuva |
| Apskritys | Telšių, Tauragės |
| Miestai | Telšiai, Varniai |
|  |
| Priekyje – Varniai |

**KK160** – krašto kelias, jungiantis Telšius ir Laukuvą. Kelio ilgis – 49,38 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės".

Maršrutas
---------

Prie kryžkelės į Užventį
Ties Rainių koplyčia
Kelias prasideda 1 km į rytus nuo Telšių, kai atsišakoja nuo  **A11**  Šiauliai–Palanga  ( **E272**  Vilnius-Panevėžys-Šiauliai-Palanga-Klaipėda ). Eina per Telšių ir Šilalės rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Degaičiai, Rainiai, Viešvėnai I, Vembūtai, Pupiniai, Varniai, Didysis Palūkstis, Požerė. Baigiasi Laukuvos rytuose, sankryžoje su  **197**  Kryžkalnis–Rietavas–Vėžaičiai . Prie Telšių kelią kerta geležinkelis Kretinga – Šiauliai, Varniuose kelias kerta Varnelės upę, į pietus nuo Varnių į šį kelią įsilieja  **223**  Užventis–Varniai , eina į rytus nuo Lūksto ir Paršežerio ežerų.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: KK160** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK170 |
| --- |
| **Mažeikiai-Skuodas** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 52,95 km |
| Pradžia | Mažeikiai |
| Pabaiga | Skuodas |
| Apskritys | Klaipėdos, Telšių |
|  |
| Kelias ties Bugeniais |

**KK170** – krašto kelias, jungiantis Mažeikius ir Skuodą. Kelio ilgis – 52,95 kilometro. Šiame krašto kelyje yra dvi „juodosios dėmės".

Maršrutas
---------

Prie Židikų
Per Luobos upelį netoli Skuodo
Kelias prasideda Mažeikiuose, Žemaitijos gatvėje, kai atsišakoja nuo  **155**  Kuršėnai–Mažeikiai . Eina per Mažeikių ir Skuodo rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Kalnėnai, Bugeniai, Ukrinai, Židikai, Ylakiai, Aleksandrija, Didieji ir Mažieji Rūšupiai. Baigiasi Skuode, Vilniaus gatvėje. Pradžioje kelias eina Mažeikių miestu, vėliau į kelią įsilieja  **204**  Mažeikių aplinkkelis , prie Bugenių kelias kerta Šerkšnę, ties Sūdintais – Varduvą, prieš pat Skuodą – Luobos upę, Židikuose į kelią sankryžoje įsilieja  **207**  Seda–Židikai .

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
Prisijungimas prie interneto banko "swedbank.lt" 
Kodų generatorius.
**Internetinė bankininkystė** – banko paslaugų teikimas internetu, naudojantis specialiai tam sukurtu tinklalapiu.
Įprastai naudotis interneto banku užtenka kompiuterio arba išmaniojo įrenginio su interneto ryšiu ir interneto naršykle, užtikrinančia šifruotą duomenų perdavimą.

Lietuvoje interneto bankininkystės vartotojų sparčiai auga. 2013 m. pabaigoje Lietuvoje buvo 3,791 mln. registruotų internetinės bankininkystės klientų.

Banko paslaugos internetu paprastai kainuoja pigiau, nei banko padalinyje.

Internetu bankai paprastai siūlo apmokėti sąskaitas, peržiūrėti banko sąskaitos istoriją, pakeisti sąskaitoje laikomą valiutą, užsakyti mokėjimo korteles, pasiimti paskolas, atidaryti indėlius ir pan.

Daugeliui banko klientų interneto bankininkystė yra patogiausias būdas tvarkyti savo finansus, nes jie tai gali atlikti neeidami į banko padalinį, nereikia derintis prie padalinio darbo laiko bei jame susidarančių eilių.

### Prisijungimas

Lietuvoje, kaip ir kitose šalyse, dauguma interneto bankų naudoja kelių slaptažodžių apsaugą, kadangi tokia sistema užtikrina priimtiną saugumą, nors ją paprasta sukurti ir pigu naudoti.

Prisijungimui prie interneto banko paprastai naudojami trys atpažinimo priemonės:

* banko suteiktas naudotojo numeris (ID)
* pasirinktas pastovus slaptažodis
* kintamas slaptažodis – parenkamas iš papildomo kodų rinkinio (daugkartinio arba vienkartinio) arba sukuriamas kodų generatoriumi.

Taip pat gali būti naudojami skaitmeniniai parašai arba vienkartiniai slaptažodžiai, kurie būtų generuojami fizinio įrenginio (lustinės kortelės, mobiliojo telefono, elektroninio slaptažodžių generatoriaus ir pan.) pagalba. Prie interneto banko siūloma prisijungti ir naudojant naujos kartos priemonę - išmaniąją programėlę "Smart-ID". 

Ryšys tarp kliento ir banko tinklalapio paprastai būna koduotas SSL (Secure Socket Layer) 128 bitų šifravimo raktu – šią technologiją naudoja visi Lietuvoje veikiantys interneto bankai[reikalingas šaltinis].

Šaltiniai
---------

1. ↑  Internetinės bankininkystės yriai link vartotojų – galingesni Archyvuota kopija 2014-03-10 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK175 |
| --- |
| **Anykščiai-Kupiškis** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 31,7 km |
| Pradžia | Anykščiai |
| Pabaiga | Kupiškis |
| Apskritys | Utenos, Panevėžio |
|  |
| Kelias prie Pagojės |

**KK175** – krašto kelias, jungiantis Anykščius ir Kupiškį. Kelio ilgis – 31,7 kilometro.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Pagojėje, tuojau už siaurojo geležinkelio. Toliau kerta Anykščių ir Kupiškio rajonus. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Andrioniškis, Sedeikiai, Nociūnai.

Kelias kerta Biebę, Latavą, Greižą.

Ties Andrioniškiu

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK194 |
| --- |
| **Užventis-Viekšniai** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 55,8 km |
| Pradžia | Užventis |
| Pabaiga | Viekšniai |
| Apskritys | Šiaulių, Telšių |
| Miestai | Viekšniai |
|  |
| Tiltas per Virvytę |

**KK194** – krašto kelias, jungiantis Užventį ir Viekšnius. Kelio ilgis – 55,8 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Užventyje, šiauriau Ventos upės, sąlyginai turi jungtis su krašto keliais:  **158**  Kelmė–Užventis ,  **223**  Užventis–Varniai  ir  **159**  Užventis–Šaukėnai–Kuršėnai . Eina Kelmės, Telšių, Akmenės ir Mažeikių rajonuose. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Minupiai, Gaulėnai, Kaunatava, Vainočiai, Pabalvė, Tryškiai, Kairiškiai, Svirkančiai, Užventė. Baigiasi Viekšniuose, piečiau Ventos. Kelias kerta šias upes ir upelius: Žeberę, Žeberalę, Ušną, Šatriją, Rąžuolę, Upyną, Virvytę. Vainočių kaime kelią kerta geležinkelis Šiauliai – Kretinga, šiauriau sankirtos kelias kertasi su magistraliniu keliu  **A11**  Šiauliai–Palanga  ( **E272**  Vilnius-Panevėžys-Šiauliai-Palanga-Klaipėda ).

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  Tongiečiai |
| --- |
| TongietėsTongietės |
| Gyventojų skaičius | >120 000 |
| Populiacija šalyse | Tongos vėliava Tonga: ~105 000
Australijos vėliava AustralijaNaujosios Zelandijos vėliava Naujoji ZelandijaKanados vėliava Kanada |
| Kalba (-os) | tongiečių, anglų |
| Religijos | krikščionybė (metodistai, katalikai, mormonai, anglikonai) |
| Giminingos etninės grupės | samojiečiai, tuvaliečiai, taitiečiai ir kiti polineziečiai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Tongiečiai |

**Tongiečiai** – polineziečių tauta, gyvenanti Tongoje. Populiacija – 120 tūkst. žmonių (XX a. II pusė). Taip pat gyvena išeivijoje Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Kanadoje. Kalba austroneziečių kalbų šeimos, rytų austroneziečių šakos tongiečių kalba. Taip pat šneka angliškai. Kalbai raštas (lotynų raidyno pagrindu) sukurtas XIX a. Dauguma tikinčiųjų – krikščionys (metodistai, katalikai, mormonai, anglikonai).

Tongiečių protėviai, Lapitos kultūros nešėjai, Tongą pasiekė apie XIII–XII a. pr. m. e. Tongos salynas tapo svarbiu polineziečių kultūros vystymosi centru. Nuo X–XI a. čia susidarė stipri gentinė santvarka, iškilo vadai. Nuo XVIII a. antros pusės vyko etninė konsolidacija, kūrėsi valstybiniai dariniai, vadovaujami šventojo valdovo (*tui tonga*), iš pasaulietinio vado (*hou*). Konsolidaciją paskatino ir nuo XVII a. prasidėję kontaktai su europiečiais. Nuo XX a. susidarė literatūrinė kalba.

Tradiciniai verslai – rankinė žemdirbystė (kolokazija, jamsai, manijokai, batatai). Nuo XVIII a. sparčiai pradėjo vystytis amatai (medžio drožyba, tapos pluošto gamyba). Vystoma medienos kirtimo ir apdirbimo pramonė. Būstas stačiakampio plano, stulpinio karkaso, su dvišlaičiu palmių lapų stogu. Tradicinė apranga – apsiaustai arba sijonai iš tapos pluošto, papuošalai iš kriauklių, plunksnų, augalinio pluošto, paplitęs kūno tatuiravimas. Tongiečių virtuvei būdingi augaliniai, rečiau žuvies patiekalai. Švenčių progomis valgydavo kiaulieną, šunieną.

Tradicinę tongiečių bendruomenę sudaro didžiosios šeimos, vadovaujamos tarybos (*fono*), renkamos iš šeimų galvų. Santuoka monogaminė, bet žyniai praktikavo poligamiją. Išvystę muzikos, šokio, žaidimo menus. Turi profesionalių dainininkų. Tongiečių tradicinei religijai (žr. polineziečių mitologija) buvo būdingas gausus, hierarchiškas dievų panteonas.

* Tongiečiai (XVIII a. pab. piešinys)Tongiečiai (XVIII a. pab. piešinys)
* Tapos gamybaTapos gamyba
* Vyrai iš Niuatoputapu (1969 m.)Vyrai iš Niuatoputapu (1969 m.)
* Tongiečių vadas (tui tonga) Maafu (1876 m.)Tongiečių vadas (*tui tonga*) Maafu (1876 m.)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Энциклопедия «Народы и религии мира», М.-1998
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK179 |
| --- |
| **Dusetos-Dūkštas** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 41,42 km |
| Pradžia | Dusetos |
| Pabaiga | Dūkštas |
| Apskritys | Utenos |
|  |
| KK179 ties Matuikiškėmis |

**KK179** – krašto kelias, jungiantis Dusetas ir Dūkštą. Kelio ilgis – 41,42 kilometro. Šiame krašto kelyje yra viena „juodoji dėmė".

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Dusetose, sankryžoje su  **178**  Bradesiai–Dusetos–Daugailiai . Eina per Zarasų ir Ignalinos rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Vencavai, Matuikiškės, Degučiai, Biržūnai, Salakas, Dūkšteliai. Baigiasi 1 km į šiaurę nuo Dūkšto, sankryžoje su  **102**  Vilnius–Švenčionys–Zarasai . Degučiuose kelias susikerta su magistraliniu keliu  **A6**  Kaunas–Zarasai–Daugpilis , prie Bikėnų kaimo kelias kerta Šventąją, už Salako eina piečiau Luodžio ežero, prie kelio pabaigos, piečiau stūkso Dūkšto piliakalnis.

Šalia Degučių
Prie Dūkštelių

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| Dauguva |
| --- |
| Dauguva Latgaloje Dauguva Latgaloje |
| **Ilgis** | 1020 km |
| **Baseino plotas** | 87 900 km² |
| **Vidutinis debitas** | 678 m³/s |
| **Ištakos** | Valdajaus aukštuma |
| **Žiotys** | Baltijos jūra (Rygos įlanka) |
| **Šalys** | Rusijos vėliava Rusija, Baltarusijos vėliava Baltarusija, Latvijos vėliava Latvija |
|  |
|  **Vikiteka** | Dauguva |

**Dauguva** (latv. *Daugava*, lyv. *Vēna*) arba **Vakarų Dvina** (rus. *Западная Двина*, blrs. *Заходняя Дзьвіна*) – upė Rusijoje, Baltarusijoje ir Latvijoje; didžiausia Latvijos upė. Prasideda Valdajaus aukštumoje, prateka Ochvato ežerą, teka per Rusiją, Baltarusiją ir Latviją, įteka į Rygos įlanką, Baltijos jūroje. Dauguvos ilgis – 1020 km, iš kurių 357 km Latvijoje. Dauguvos baseinas – 87 900 km², iš kurių Lietuvoje sudaro 2,9 % visos Lietuvos upių baseinų plotą.

Teka giliu stačiašlaičiu slėniu, vietomis vagoje yra slenksčių. Žemupyje skaidosi į atšakas, sudaro deltą. Patvinsta pavasarį, vasarą ir rudenį būna poplūdžių. Laikosi užšalusi nuo gruodžio iki kovo. Per Bereziną Dauguva vandens keliu (nebeveikiančiu) sujungta su Dniepru.

Dauguvos upėje yra penkios hidroelektrinės (HE) – Rygos HE 35 km nuo upės žiočių Rygos įlankoje, Kegumo HE, kuri yra 70 km nuo žiočių, Pliavinių HE, kuri yra 107 km nuo žiočių ir Vitebsko HE bei Polocko HE Baltarusijoje (pastatytos 2017 m.).

Didžiausi intakai – Aiviekstė, Polota, Kasplia, Meža, Dysna, Ūla, Laukesa, Uogrė, Velesa, Topora, Obolia, Drisa, Ušačia.

Svarbesni miestai prie Dauguvos: Veližas (Rusija), Vitebskas, Polockas (Baltarusija), Daugpilis, Jėkabpilis, Uogrė, Salaspilis, Ryga (Latvija).

Upėvardis, matyt, kilęs nuo žodžio *daug*, reiškiančio (vandens) apstą, gausybę, nors mėginta aiškinti, kad *daug-* šiuo atveju reiškia „tamsą".

* Tiltas per upę DaugpilyjeTiltas per upę Daugpilyje
* Vakarų Dvina NovopolockeVakarų Dvina Novopolocke
* Dauguvos baseinasDauguvos baseinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Dauguva*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-12-27.
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 154
3. ↑  Dauguva Brokhauso enciklopedijoje
4. ↑  *Daugava*. Nacionālā enciklopēdija. Nuoroda tikrinta 2022-12-27.
5. ↑  „Daugava". *www.copeslapa.lv*. Nuoroda tikrinta 2022-12-27.
6. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 81
1960 m. *Čezeta 502/00*.
*Čezeta 505*
**Čezeta** – motorolerių markė. 1957–1964 m. „Čezetas" gamino Čekoslovakijos kompanija *Česká zbrojovka Strakonice* (ČZ), kuri 1935–1997 m. specializavosi motociklų gamyboje.

„Čezetos" buvo neįprastai ilgi motoroleriai, su aptakiu torpedišku korpusu, ilga sėdyne. Pakėlus sėdynę atsidaro talpi bagažinė. Įprastiniuose motoroleriuose tenai tik degalų bakas.

Priekinis purvasargis tvirtinamas prie korpuso, sudaro aptakią sistemą kartu su kojų skydeliais. Priekiniame tūryje, tarp žibinto ir vairo – degalų bakas. Viršutiniame jo paviršiuje – bagažinės rėmelis.
„Čezetų" vairuotojai juokaudavo, kad priekyje atsikišęs degalų bakas su ten įtaisytu žibintu yra torpedos kovinė galvutė ir sprogdiklis. Tačiau naudojimo praktika parodė, kad „Čezetos" avarijose užsidegavo ne dažniau kaip kiti motoroleriai.

Motorolerio variklis yra 175 ar 200 cm³ tūrio dvitaktis vieno cilindro. Motoroleriai išvystydavo iki 90 km/val. greitį.

501 modelio, gaminto nuo 1957 iki 1959 m. užpakalinis ratas turėjo atramą tik iš vieno šono. Vėlesnis 502 modelio ratas turėjo normalią šakę su motociklo tipo amortizatoriais.

1960 m. pradėtas gaminti triratis 505 modelis, skirtas naudoti kaip universali pervežimo priemonė. Jį gaminant buvo panaudota daug mechaninių 502 modelio dalių bei visa priekinė sąranka.

* Čezeta motoroleris
* Čezeta
* Čezeta
* Triratis darbinis motoroleris Čezeta

N-Zeta
------

Naujazelandiška N-Zeta
7-tą dešimtmetį Naujosios Zelandijos kompanija *JNZ Manufacturing Ltd* ėmė surinkinėti „Čezetas". Savo gaminius pavadino „N-Zeta". Šie motoroleriai turėjo didesnius, 200 cm³ tūrio dvitakčius variklius.
„N-Zetos" buvo gaminamos nuo 1958 ar 1959 m iki maždaug 1964 m. Šiuos motorolerius apsimokėjo gaminti, nes už importines motorines transporto priemones ėmė didelius muito mokesčius.

Surinkimas N. Zelandijoje mažino importuotą vertę ir kartu – muito mokestį. N. Zelandijoje gaminamos dalys muitą dar labiau mažino. Manoma, kad *JNZ Man Ltd* įdėdavo apie 50% naujazelandiškos gamybos įnašą (padangos, sėdynė, apdaila, žibintai, valdymo įtaisai).

* 501 „N-Zetos" modelis vizualiai atpažįstamas pagal dvigubus išmetamuosius vamzdžius. Jo variklis išvystydavo gryną 8 AG galią ir galėjo važiuoti 80 km/val. greičiu.
* 502-asis „N-Zetos" modelis atpažįstamas pagal garsinio signalo grotelių nebuvimą centriniame apgaube ir vienintelį išmetamąjį vamzdį. Jo gryna galia buvo 9,5 AG, didžiausias greitis – 95 km/val. 502-asis modelis turėjo variantą su elektriniu starteriu. Daugelis mechaninių dalių buvo tokios pačios kaip ir *Jawa* ir *CZ* motociklų, išskyrus rėmą ir ratus.

Šaltiniai
---------

* Gomola, Miroslav (2003). *Motocykly ČZ aneb Strakonická Historie*. Brno: AGM CZ. ISBN 9788085991253.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK169 |
| --- |
| **Skuodas-Plungė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 47,85 km |
| Pradžia | Skuodas |
| Pabaiga | Plungė |
| Apskritys | Klaipėdos, Telšių |
| Miestai | Skuodas, Salantai, Plungė |
|  |
| Kelias per Bartuvą tarp Mosėdžio ir Skuodo |

**KK169** – krašto kelias, jungiantis Skuodą ir Plungę. Kelio ilgis – 47,85 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Ties Salantais
Kelias prasideda Skuode, Vytauto gatvėje. Eina per Skuodo ir Plungės rajonus. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Puodkaliai, Udraliai, Mosėdis, Šaukliai, Erlėnai, Salantai, Šateikiai, Vydeikiai, Didvyčiai. Baigiasi 1 km į šiaurę nuo Plungės, kai įsilieja į magistralinį kelią  **A11**  Šiauliai–Palanga  ( **E272**  Vilnius-Panevėžys-Šiauliai-Palanga-Klaipėda ). Prie Gaubės kelias kerta Bartuvos upę, Salantuose kelias išsišakoja į šio krašto kelio tęsinį ir  **226**  Kartena–Kūlupėnai–Salantai .
  

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Interneto folkloras** elektroniniu paštu siunčiami geros dienos palinkėjimai, laimės laiškai, peticijos, įspėjimai apie virusus ir pan. Tokie laiškai skirti nuolat platinti, pridedant ką nors savo ir persiunčiant kitam internautui. Rašytinis tekstas iliustruojamas piešinukais, animuojamas, papildomas garso efektais. Dažniausiai naudojamasi „PowerPoint" programa. Prancūzų sociologas Emmanuel Taieb internetinį folklorą vadina žodinių gandų atmaina ir siūlo jį skirstyti:

1. Gandai apie netikrus virusus, piratavimą mobiliais telefonais;
2. Maginiai laiškai ir įvairios jų grandinės (draugiškumo, meilės, solidarumo grandinės, peticijos ir pan.)
3. Klasikiniai gandai ir miesto legendos (pasakojimai apie keistas mirtis, AIDS užkrėstus švirkštus kino teatruose, nemokamai dalijamus daiktus ir pan.)
4. Linksmos istorijos ir pokštai

Tačiau kadangi daugelio kūrinių žanrų ribos nėra aiškios, tikimasi, kad tikslesnė interneto folkloro klasifikacija bus sukurta ateityje.

Kaupimas
--------

Lietuvoje nuo 2002 m. interneto folkloro pavyzdžiai kaupiami Lietuvių literatūros ir tautosakos institute. Skaičiuojant kai kuriuos besikartojančiais kūrinius, interneto folkloro pavyzdžių sukaupta per 800. Grafiniai vaizdeliai atspausdinami popieriuje, kad jais lengviau būtų naudotis, tačiau originalu laikomi tik kompiuterinėse laikmenose išsaugoti kūriniai. Nemenka jų kolekcija taip pat sukaupta Vytauto Didžiojo universiteto Etnologijos katedroje. Lietuvoje vienas aktyviausių interneto folkloro tyrinėtojų yra Povilas Krikščiūnas Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto darbuotojas.

Interneto folkloras pasaulyje
-----------------------------

Interneto folkloru aktyviai domisi prancūzų sociologai, tačiau šis reiškinys dar palyginus menkai ištirtas.

Literatūra
----------

* Juškaitė J. „Interneto folkloras jau tyrinėjamas ir Lietuvoje", *Miesto IQ*, Nr. 4 (5), 2008, p. 12-13
| KK164 |
| --- |
| **Mažeikiai-Tauragė** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 142,15 km |
| Pradžia | Mažeikiai |
| Pabaiga | Tauragė |
| Apskritys | Telšių, Tauragės |
| Miestai | Mažeikiai, Seda, Plungė, Rietavas, Šilalė, Tauragė |
|  |
| Kelias ties Šilale |

**KK164** – krašto kelias, jungiantis Mažeikius ir Tauragę. Kelio ilgis – 142,15 kilometro. Šiame krašto kelyje yra 7 „juodosios dėmės". Tai yra trečias pagal ilgį krašto kelias Lietuvoje.

Maršrutas
---------

Prie Sedos (Mažeikių raj.)
Kelias prasideda Mažeikiuose, Sedos gatvėje. Eina per Mažeikių, Plungės, Šilalės, Tauragės rajonus, Rietavo savivaldybę.

Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Tirkšliai, Šerkšnėnai, Seda, Žemaičių Kalvarija, Plungė, Stalgėnai, Rietavas, Kvėdarna, Šilalė, Pagramantis, Mažonai. Baigiasi Tauragėje, Šilalės gatvėje, kuri baigiasi ties magistraliniu keliu  **A12**  Ryga–Šiauliai–Tauragė–Kaliningradas .

Į pietus nuo Mažeikių kelias kerta Ventos upę, Mažeikių aplinkkelį, į šiaurę nuo Plungės viaduku kerta magistralę  **A11**  Šiauliai–Palanga , prie Stalgėnų kerta Miniją, ties Rietavu 2 kartus kerta Jūros upę, 11 km į pietus nuo Rietavo viaduku kerta magistralę  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda , ties Pagramančiu – Akmenos upę. Nuo Papušynės kapinių, Mažonų seniūnijoje šalia šio kelio yra nutiestas dviračių takas.

Nuorodos
--------

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Ledo luitai Baikalo ežere
Snaigės
Ledyne esantis ledas dažnai būna melsvos spalvos
**Ledas** – kietos būsenos vanduo, mineralas. Žinoma 1 amorfinė ir 10 kristalinių (9 jų yra patvarios) ledo modifikacijų. Žemės sausumoje, vandenyse, atmosferoje <0 °C ir 0,1 MPa slėgyje susidaro I modifikacijos arba gamtinis ledas.

Jei visą Žemėje esantį ledą paskirstytume vienodai, ją aptrauktų 120 m storio kiautas.

Sausumoje susidaręs ledas skirstomas į:

* kalnų ir žemynų ledą (Firnas, Ledynas),
* požeminį arba gruntinį ledą,
* sniego dangą,
* šerkšną,
* ledo apnašas,
* plikledį (lijundrą).

Vandenyse susidaręs ledas skirstomas į:

* upių,
* ežerų,
* dugninį,
* giluminį ledą.

Atmosferos ledas:

* ledo krituliai (snaigės, sniegas, kruša).

Modifikacija
------------

I modifikacijos ledas susideda iš heksagoninės sistemos kristalų. Kristalus sudaro vandens molekulės, susijungusios 4 vandeniliais ryšiais į trimatį sluoksninį karkasą: viena molekulė jungiasi su 3 to paties sluoksnio molekulėmis ir su gretima molekule iš gretimo sluoksnio. Ledo struktūroje yra tuštumų, didesnių už vandens molekulę. Ledui tirpstant, suyra tik dalis vandenilinių ryšių, dėl to 0 °C temperatūroje skystas vanduo turi ledo struktūros liekanų ir nuo jos atitrūkusių vandens molekulių. Pastarosioms patekus į tuštumas, atstumas tarp molekulių sumažėja: dėl to didėja tirpstančio ledo tankis. Šis efektas vyrauja iki 4 °C temperatūros. Plonas ledo sluoksnis yra bespalvis ir skaidrus, storas – žydras. Dėl mažesnio, negu vanduo, tankio (920 kg/m³) gamtinis ledas lieka vandens paviršiuje ir saugo gilesnius vandens telkinius nuo įšalimo iki dugno.

Ledo susidarymas
----------------

Ledo susidarymas vandens telkiniuose priklauso nuo klimato, metų laiko, vandens apykaitos. Stovinčio gėlo vandens ledo danga pradeda formuotis, kai paviršiaus temperatūra pasiekia 0 °C (ji yra žemesnė už apatinių vandens sluoksnių temperatūrą); sūraus vandens užšalimo temperatūra priklauso nuo druskų koncentracijos.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ledas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Česys Grenda** |
| --- |
| Gimė | 1931 m. lapkričio 9 d. (91 metai)Klūsuose, Kaišiadorių apskritis |
|  |
| Veikla | Lietuvos kalbininkas, pedagogas |
| Organizacijos | Šiaulių universitetas |
| Pareigos | docentas |
|  |
| Išsilavinimas | humanitarinių mokslų daktaras |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Česys Grenda** (g. 1931 m. lapkričio 9 d. Klūsuose, Kaišiadorių apskritis) – Lietuvos kalbininkas, pedagogas.

Biografija
----------

1957 m. baigė Vilniaus universitetą. 1969 m. Vilniaus universitete apgynė disertaciją „Veiksmažodžių junginiai su bendratimi dabartinėje lietuvių literatūrinėje kalboje", humanitarinių mokslų daktaras. Nuo 1964 m. Šiaulių pedagoginio instituto (nuo 1997 m. Šiaulių universitetas) dėstytojas, nuo 1971 m. docentas. 1968–1971, 1982–1987 ir 1994-1996 m. Lietuvių kalbos ir literatūros katedros vedėjas.

Tyrinėja lietuvių kalbos sintaksę, akcentologiją, vietovardžių kilmę. Paskelbė per 70 publikacijų respublikos ir Šiaulių miesto spaudoje.

Bibliografija
-------------

* Akcentologijos paskaitos, 1977 m.
* Lietuvių kalbos sintaksė, bendraautoris Vytautas Sirtautas, Vilnius, Mokslas, 1988 m.
* Rinktinai kalbotyros straipsniai, bendraautoriai Vytautas Sirtautas, Regina Petkevičienė, 2001 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Česys Grenda. Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka
| Daugyvenė |
| --- |
| Daugyvenė Rozalimo apylinkėse žiemą Daugyvenė Rozalimo apylinkėse žiemą |
| **Ilgis** | 61,1 km |
| **Baseino plotas** | 488 km² |
| **Vidutinis debitas** | 2,50 m³/s |
| **Ištakos** | Lietuva |
| **Žiotys** | Mūša |
| **Šalys** | Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Daugyvenė |

**Daugyvenė** – upė šiaurės Lietuvoje, dešinysis ir ketvirtas pagal ilgį Mūšos intakas.

Ištakos yra Ežerbalos pelkėje, esančioje už 5 km į pietvakarius nuo Šeduvos (Radviliškio rajonas). Teka į šiaurės rytus per Raudondvarį, Pakalniškius, apjuosia Raginėnų pilkapius, teka pro Rozalimą ir Klovainius.

Žiotys – už 91,4 km nuo Mūšos žiočių ties Rimšonių kaimu (Pakruojo rajonas). Čia stovi siaurojo geležinkelio Rimšonių tiltas. Beveik nuo 26 iki 60 km (skaičiuojant nuo upės žiočių) aplink Daugyvenę yra saugoma teritorija – Daugyvenės hidrografinis draustinis. Už 50,7 km nuo žiočių ties Raudondvariu upė užtvenkta. Raudondvario tvenkinio plotas 8,6 ha. Vaga aukštupyje yra koreguota, sausą vasarą aukštupys išdžiūsta.

Upėvardžio daryba neaiški (šaltiniuose dar užrašytas kaip *Довгивена, Долгивеня, Давгивене*): šaknis, matyt, *daug-* („gausu, apsčiai"), o priesaga *-yv-*.

### Kiti duomenys

* *Upės plotas* – 46,8 ha
* *Srovės greitis* – 0,1-0,3 m/s
* *Upės plotis* – 5-13 m
* *Vagos gylis* 0,4-1,1 m

Daugyvenė ties Prastavoniais

### Intakai

| Pavadinimas | Krantas | Ilgis, km | Baseino plotas, km² | Upės nuolydis, m | Vid. vandens debitas, m³/s |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ežerėlė | kairysis | 39,8 | 112 | 46 | 0,8 |
| Ramytė | dešinysis | 27,4 | 59 | 15 | 0,3 |
| Šaka | k | 16 | 51 | - | - |
| Byzgelis | d | - | - | - | - |
| Kutena | d | - | - | - | - |
| Ringožis | k | - | - | - | - |
| Niauduva | k | 12,0 | 42,3 | - | - |
| Alkupis | k | - | - | - | - |
| Kapupis | k | - | - | - | - |
| Dubulis | k | - | - | - | - |
| Dubysa | k | 14,1 | 39,4 | - | - |
| Kiaulupis | k | - | - | - | - |

Literatūra
----------

* Daugyvenės kraštas (sud. Vytautas Šernas). – Kaunas: Vytauto Didžiojo universiteto leidykla, 1998. – 630 p. – ISBN 9986-501-12-1

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 81
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK188 |
| --- |
| **Rumšiškės-Tadarava** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 10,47 km |
| Pradžia | Rumšiškės |
| Pabaiga | Tadarava (Kruonis) |
| Apskritys | Kauno |
|  |
| Ties Kapitoniškėmis |

**KK188** – krašto kelias, jungiantis Rumšiškes ir Tadaravą. Kelio ilgis – 10,47 kilometro. Šiame krašto kelyje „juodųjų dėmių" nėra.

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Rumšiškėse, viaduke, jungiančiame šį kelią su magistrale  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda . Eina Kaišiadorių rajone. Prie kelio yra šios gyvenvietės: Užtakai, Dovainonys, Seibūtai. Baigiasi trišalėje sankryžoje su  **129**  Antakalnis–Jieznas–Alytus–Merkinė . Kelias piečiau Dovainonių kerta Uolės, o šiauriau Seibūtų – Strėvos upes. Per Strėvą nutiestas Tadaravos tiltas, technikos paminklas. 

Tiltas Tadaravoje

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232
| **Clangula hyemalis** |
| --- |
| Ledinė antis (*Clangula hyemalis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Žąsiniai paukščiai  *( Anseriformes)* |
| Šeima: | Antiniai  *( Anatidae)* |
| Gentis: | Ledinės antys  *( Clangula)* |
| Rūšis: | Ledinė antis  *( Clangula hyemalis)* |

 |
| Binomas |
| ***Clangula hyemalis***Linnaeus, 1758 |

**Ledinė antis** (*Clangula hyemalis*) – žąsinių (*Anseriformes*) būrio vienintelis ***Clangula*** genties paukštis.

Išvaizda
--------

Nedidelė, maža, apvalia galva ir trumpu snapu antis. Patino nugarinė pusė, sparnai ir krūtinė juodai rudi. Galvos šonai pilki, kaklo šonai viršuje juodi, apačioje rudi. Kitos galvos ir kaklo dalys baltos. Uodega smaili, labai ilga. Pilvas, antuodegis ir pauodegys balti. Snapas juodas su geltona juostele. Kojos pilkos. Rainelė raudona. Patelė pilkesnė už patiną. Jos galva ir kaklas balti su pilkomis plunksnomis. Nugara rusva, pilvinė pusė balta. Snapas juodas. Kojos žalsvai juodos. Žiemą patino galva ir kaklas gelsvai balti, pilko atspalvio. Kaklo šonai rudi, pečiai balti. Patino plunksnų apdaras gana įvairus, nes jis šeriasi net 3 kartus per metus. Jaunikliai panašūs į patelę, bet ne tokių ryškių spalvų.

Paplitimas
----------

Eurazijoje paplitusi nuo Skandinavijos iki Beringo jūros pakrančių. Šiaurėje arealas siekia Arkties vandenyno pakrantę. Į pietus paplitusi iki pietinės miškatundrės. Gyvena Šiaurės Amerikoje, Islandijoje, daugelyje Arkties vandenyno salų. Žiemoja piečiau esančių jūrų pakrantėse.

Aptinkama visoje Lietuvos teritorijoje. Dažna Baltijos jūros pakrantėse.

Biologija
---------

Tipiškas tundros paukštis. Gyvena ir peri prie ežerų. Per migraciją ilsisi jūros pakrantėse. Lizdą įsiruošia sausoje vietoje netoli vandens. Jį suka dažniausiai tundros žemaūgių medžių, retų krūmų priedangoje arba viksvų kupstuose. Vienoje dėtyje paprastai būna 6–7 kiaušiniai, sveriantys po maždaug 40 gramų. Patelė uoliai peri apie 23 dienas. Ypač nesitraukia nuo lizdo paskutinėmis dienomis. 

Ką tik išsiritę jaunikliai kelias dienas būna lizde, paskui patelė juos vedasi į tundrą prie viksvynais apaugusių ežerų. Jaunikliai paprastai jungiasi į bendrus būrius. Kartais dvi patelės vedžioja net 20 ančiukų. 35 dienų amžiaus jaunikliai jau skraido ir būna savarankiški.

Perimvietėse minta vėžiagyviais, moliuskais, lervomis, smulkiomis žuvytėmis. Augalinį maistą lesa retai.

Galerija
--------

* Patinas ir patelė
* Ledinės anties kiaušinis
* Ledinės antys skrydyje
* Perinti ledinė antis
* Ledinės antys ant pašto ženklo

Vikižodynas

Šaltiniai
---------

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Pranciškus Bernardas Mnišekas** |
| --- |
| Mnišekai |
| Herbas „Mniszech" |
| Herbas „Mniszech" |
|  |
| Gimė | 1590 m. |
| Mirė | 1661 m. (~71 metai) |
| Tėvas | Jurgis Mnišekas |
| Motina | Jadvyga Tarlo |

**Pranciškus Bernardas Vandalinas Mnišekas** (1590–1661) – ATR valstybinis veikėjas, Sondecko kaštelionas (1638–1661), Sanoko ir Strelbicko seniūnas.

Biografija
----------

Lenkijos magnatų Mnišekų giminės atstovas, herbo „Mniszek" savininkas. Sandomiro vaivados Jurgio Mnišeko (1548–1613) ir Jadvygos Tarlo (m. po 1629) ketvirtasis sūnus. Rusijos caraitės Marinos Mnišek jaunesnysis brolis (1588–1614).

1636 metais Pranciškus Bernardas Mnišekas nupirko Duklios pilies dalį iš Pranciškaus Miesinskio našlės, žuvusio karalaičio Vladislovo Vazos žygio į Maskvą 1618 metais metu. 1638 metais perstatė pilį, sutvirtinęs jį valais ir bastionais. 1638 metais gavo Sondecko kašteliono pareigybę.

1657 metų kovą Duklios pilis, priklausiusi Pranciškui Mnišekui buvo užimta ir išplėšta Transilvanijos kunigaikščio Djerdo II Rakocio.

1661 metais Pranciškus Bernardas Mnišekas mirė Dukloje epidemijos metu.

Šeima
-----

Buvo vedęs Barborą Stadnicką (m. 1653), nuo santuokos su kuria turėjo sūnų ir dvi dukteris:

* Jurgis (m. 1693), Sanoko kaštelionas ir Voluinės vaivada
* Uršulė Terezė Mnišek (m. 1668), Belzo vaivados, kunigaikščio Konstantino Kristupo Višnioveckio (1633–1686) žmona
* Pranciška Barbora Mnišek, Haličo stalininko Bonaventūro Konstantino Belžeckio žmona.

Literatūra
----------

* Z. Wójcik; Historia powszechna XVI–XVII wieku, Warszawa 1968,
* J.Michalak: Dukla i okolice, Krosno 1996 s.46

Nuorodos
--------
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| KK171 |
| --- |
| **Bukiškis-Dūkštos** |
|  |
|  |
|  |
| Valstybės | Lietuva Lietuva |
| Ilgis | 17,06 km |
| Pradžia | Bukiškis |
| Pabaiga | Dūkštos |
| Apskritys | Vilniaus |
|  |
| Kelias netoli Sudervės |

**KK171** – Lietuvos krašto kelias, jungiantis Bukiškį ir Dūkštas. Kelio ilgis – 17,06 kilometro. Šiame krašto kelyje yra viena „juodoji dėmė".

Maršrutas
---------

Kelias prasideda Bukiškyje, Sudervės gatvėje, kai atsišakoja nuo  **A2**  Vilnius–Panevėžys  magistralės. Eina Vilniaus rajone. Prie kelio yra šie miestai ir gyvenvietės: Avižieniai, Pikutiškės, Sudervė, Vaigeliškės, Adomčiškės. Baigiasi Dūkštose, trišalėje sankryžoje su keliu  **108**  Vievis–Maišiagala–Nemenčinė . Prie kelio, Avižieniuose yra Avižienių piliakalnis.

Kelias už Avižienių

v • a • r **Lietuvos Respublikos krašto keliai** 

101 - 102 - 103 - 104 - 105 - 106 - 107 - 108 - 109 - 110 - 111 - 112 - 113 - 114 - 115 - 116 - 117 - 118 - 119 - 120 - 121 - 122 - 123 - 124 - 125 - 126 - 127 - 128 - 129 - 130 - 131 - 132 - 133 - 134 - 135 - 136 - 137 - 138 - 139 - 140 -141 - 142 - 143 - 144 - 145 - 146 - 147 - 148 - 149 - 150 - 151 - 152 - 153- 154 - 155 - 156 - 157 - 158 - 159 - 160 - 161 - 162 - 163 - 164 - 165 - 166 - 167 - 168 - 169 - 170 - 171 - 172 - 173 - 174 - 175 - 176 - 177 - 178 - 179 - 180 - 181 - 182 - 183 - 184 - 185 - 186 - 187 - 188 - 189 - 190 - 191 - 192 - 193 - 194 -195 - 196 - 197 - 198 - 199 -
200 - 201 - 202 - 203 - 204 - 205 - 206 - 207 - 208 - 209 - 210 - 211 - 212 - 213 - 214 - 215 - 216 - 217 - 218 - 219 - 220 - 221 - 222 - 223 - 224 - 225 - 226 - 227 - 228 - 229 - 230 - 231 - 232