**Flamenko** (isp. *flamenco*) – tradicinis ispanų muzikos – šokių stilius, susiformavęs XVIII a. šalies pietų regione Andalūzijoje. Folkloriškoji flamenko istorija siekia arabiškus laikus. Granadoje senieji Albayzín ir Sacromonte rajonai mena pačias šio žanro ištakas: čia susikūrė solea ir granó, Antonio Chacón Šventojo kalno (Sacro Monte) zambrose (flamenko urvuose) išgirdęs vietinį folklorą sukūrė flamenko dainavimo stilių.
Flamenko šokamas ir dainuojamas pritariant gitarai, ritmingai plojant delnais.

Flamenko apima muzikinę ir kultūrinę tradiciją. Nors laikomas Ispanijos kultūros dalimi, flamenko faktiškai kilęs iš vieno Ispanijos regiono: Andalūzijos. Tačiau ir iš kitų Ispanijos regionų, pavyzdžiui, Ekstremadūrijos (Extremadura) ir Mursijos (Murcia) yra kilę daug flamenko menininkų, taip pat ten susikūrė keletas flamenko muzikos formų. Apskritai pripažįstama, jog flamenko išaugo iš unikalios Arabijos, Andalūzijos, žydų ir čigonų kultūrų sąveikos, kurios egzistavo Andalūzijoje iki ir po Ispanų įsiveržimo į Naująją Granadą (Spanish Invasion of New Granada). Svarbią įtaką formuojant rumba flamenko stilių darė Lotynų Amerika ir Kuba.

Flamenko šokio žinovai neturėjo jokių akademinių žinių istorijos ar muzikologijos srityse. Jie linkę pasikliauti ribotais šaltiniais (daugiausia XIX a. folkloristo Demófilo laiškais ir užsienio keliautojų užrašais). Tendencingumas taip pat dažnai būdingas flamenkologijoje. Tai pradėjo keistis 1980-aisiais, kai flamenkas pamažu pradėjo būti įtrauktas į muzikos konservatorijų mokymo programas ir daugiau muzikologų ir istorikų pradėjo tyrinėti flamenko.

Kyla klausimų ne tik apie flamenko muzikos ir šokio kilmę, bet ir apie paties žodžio „flamenko" atsiradimą. George Borrow rašo, kad žodis „flemenc" yra žodžio „gypsy" sinonimas.

Flamenko Sevilijoje
Flamenko atlikėjai: šokėjas (bailador), dainininkas (cantador) ir gitaristas (toquador).
Flamenko muzika ypač domina šiuolaikinius choreografus, nes šie ritmai jiems leidžia daug improvizuoti, įnešti naujovių, palieka laisvės kūrybai.

Istorija
--------

Flamenko ištakų reikėtų ieškoti dar Mauritanijos muzikinėje kultūroje. Be jokios abejonės, šiam muzikos stiliui įtakos turėjo ir romų muzika. Ši tauta į Ispaniją atvyko XV amžiuje, kai pradėjo byrėti Bizantijos imperija ir įsikūrė šalies pietuose esančioje Andalūzijoje. Įsilieję į visuomenę romai pamažu pradėjo į vietos kultūrą integruoti savo muziką. Susimaišę Europos, Mauritanijos ir romų ritmai davė pradžią flamenko.
Daugelį metų šis muzikinis stilius girdėjosi tik požemiuose, mat romai, vietinių ispanų nebuvo labai gerbiami, tačiau XVII amžiaus pabaigoje, jų santykiams sušiltėjus, prasidėjo pergalingas flamenko žygis tablao, kavinėse ir įvairiose šventėse.
XX – ojo amžiaus pabaigoje į flamenko įsiliejo kubietiškos melodijos bei džiazo motyvai. Vienas žymiausių flamenko šokėjų Joaquín Cortés, pamiršęs kanoninius standartus šokiui suteikė gyvumo ir išraiškingumo. Improvizacinio šokio elementai visais laikais geriausiai buvo perduodami iš kartos į kartą arba mokytojo mokiniui.

Šokio atributai
---------------

Flamenko šokėja Belén Maya su tradicine suknele bata de cola 
Flamenko  **šokėja** (bailadora) vilki tradicine, grindis siekiančia suknele, ispaniškai vadinama bata de cola. Apdaras būna pasiūtas iš spalvoto taškuoto audinio. Šios suknelės modelis primena romų moterų tradicines suknias. Šokėja gundančiai žaidžia su suknelės šleifu ir dideliu šaliu. Kartais jos rankose yra vėduoklė arba kastanjetės.

Flamenko **šokėjo** (bailador) apranga – juodos kelnės, platus diržas ir balti marškiniai su plačiomis rankovėmis. Kartais vyras vilki berankove, kuri vietos kalba vadinama chaleco.

Stiliai
-------

Egzistuoja kiek daugiau nei **50 skirtingų flamenko stilių** (palos). Jie skiriasi ritmu, šokių dinamika. Populiariausi 4 stiliai – Toña, Soleá, Fandango y Seguiriya. Visi jie priklauso **cante jondo** kategorijai. Antra didelė kategorija – **cante flamenco**.
Flamenko darė didelę įtaką pasaulio šokių kultūrai. Ilgainiui pasaulyje susikūrė labai daug integruotų flamenko stilių, tokių kaip flamenko – pop, flamenko – džiazas, flamenko – rokas ir kiti.

Flamenko festivaliai
--------------------

Garsiausias pasaulio flamenko festivalis **Bienal de Flamenco** vyksta Ispanijos mieste Sevilijoje. Jis pradėtas rengti 1980 metais. Iš viso pasaulio čia atvažiuoja flamenko mylėtojai, kurie šiame pietų Ispanijos regione pamato geriausius šios muzikos šokėjus, dainininkus bei gitaristus. Ispanų Kordoboje kasmet rengiamas gitarų flamenko muzikos festivalis **Guitarra**. Čia savo karjerą pradėjo dabar žinomi šiam muzikos stiliui atsidavę gitaristai Vicente Amigo ir Paco Serrano.
Garsūs festivaliai vyksta ir kituose Ispanijos miestuose – Kadise, Granadoje, Barselonoje ir Madride. Kiekvienas iš šių miestų turi savą flamenko specifiką, savo tradicijas ir ypatumus.

Žymiausi flamenko artistai
--------------------------

* Niña de los Peines
* Lola Flores
* Fosforito
* Niña de La Puebla
* Ramon Montoya
* Paco de Lucia
* Vicente Amigo
* Manolo Sanlúcar
* R. Riqueni
* Paco Serrano,
* Jose Reyes
* Gipsy Kings
* Belén Maya
* Jose Leon

Naudingos nuorodos
------------------

**Flamenko Ispanijoje**

* www.flamenco – world.com Archyvuota kopija 2007-10-23 iš Wayback Machine projekto. – Pagrindinis puslapis apie flamenko
* www.flamencofestival.info Archyvuota kopija 2019-03-19 iš Wayback Machine projekto.. – informacija apie flamenko festivalius
* www.flamenco – news.com – Flamenko naujienos
* www.carmendelascuevas.com Archyvuota kopija 2020-10-22 iš Wayback Machine projekto. – Granados flamenko mokykla

**Flamenko šokių mokyklos Lietuvoje'**

* www.flamenko.lt Archyvuota kopija 2021-01-24 iš Wayback Machine projekto. – Flamenko šokių studija Vilniuje
* www.sokiaiflamenco.lt Archyvuota kopija 2012-01-26 iš Wayback Machine projekto.
* www.tientos.lt Archyvuota kopija 2010-02-08 iš Wayback Machine projekto.
* www.flamencoakademija.lt Archyvuota kopija 2009-03-06 iš Wayback Machine projekto.
* www.flamenco.lt Archyvuota kopija 2015-07-25 iš Wayback Machine projekto.
* www.duende.lt Archyvuota kopija 2016-01-10 iš Wayback Machine projekto. – Klaipėdoje

|  |  |
| --- | --- |
| UNESCO vėliava | UNESCO pasaulio nematerialusis paveldas Nuoroda Šalys: Ispanijos vėliava Ispanija Metai: 2010 |

Šaltiniai
---------

**Flamenko kultūra Lietuvoje**

* Archyvuota kopija 2015-02-08 iš Wayback Machine projekto.
* flamenko festivalis
* pasaulio čempionas lankosi Lietuvoje


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Nematerialaus pasaulio paveldo objektai Ispanijoje |
| --- |
|  |
| Muzika | 
Flamenko (2010) · Sibilės giesmė Maljorkoje (2010) · Rankinis skambinimas varpais (2022) | Ispanijos vėliavaIspanijos vėliava |
|  |
| Šventės | 
Elčės misterijos (2001/2008) · Bergos patumas (2005/2008) · Žmonių bokštai kastelai (2010) · La Mare de Déu de la Salut šventė Algemesyje (2011) · Kordobos kiemelių fiesta (2012) · Vasaros saulėgrįžos ugnies šventės Pirėnuose (2015, kartu su Andora ir Prancūzija) · Valensijos faljės šventė (2016) · Tamborada, būgnų ritualai (2018) · Vyno arkliai (2020) |
|  |
| Dailė ir technologijos | 
**Tradicinio smiltainio apdirbimo atgaivinimas Morón de la Fronteroje, Sevilijoje, Andalūzijoje** (2018) · Akmenų mūrijimo be skiedinio technika (2018, kartu su 7 kitomis valstybėmis) · Talaveros gamybos procesas Talavera de la Reina ir El Puente del Arzobispo (2019, kartu su Meksika) · Rankų darbo stiklo gamybos žinios, meistrystė ir įgūdžiai (2023, kartu su 5 kitomis valstybėmis) |
|  |
| Kita | 
Irigaciniai teismai Ispanijos Viduržemio jūros krante: Mursijos lygumos seniūnų taryba ir Valensijos lygumos vandens teismas (2009) · Švilpesių kalba Gomeros saloje (2009) · **Tradicinės kultūros centras - Pusolio pedagoginio projekto mokyklos muziejus** (2009) · Viduržemio jūros mityba (2010, kartu su 6 kitomis šalimis) · Medžioklė su sakalais, gyvasis žmonijos paveldas (2010, kartu su 23 kitomis šalimis) · **Nematerialaus kultūros paveldo inventorizavimo biosferos rezervuose metodologija: Montseny patirtis** (2013) · Miško plukdymas (2022, kartu su 5 kitomis valstybėmis) · **Nematerialusis kultūros paveldas Portugalijos-Galisijos pasienyje: *Ponte...nas ondas!* sukurtas išsaugojimo modelis** (2022, kartu su Portugalija) · Piemenų migracija, sezoninis gyvulių varymas (2023, kartu su 9 kitomis valstybėmis) |
|  |
|  Materialaus paveldo objektai |

 |