| Vembūtų piliakalnis |
| --- |
|  |
| 

Vembūtų piliakalnisVembūtų piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°43′35″ š. pl. 22°17′00.7″ r. ilg.﻿ / ﻿55.72639°š. pl. 22.283528°r. ilg.﻿ / 55.72639; 22.283528Koordinatės: 55°43′35″ š. pl. 22°17′00.7″ r. ilg.﻿ / ﻿55.72639°š. pl. 22.283528°r. ilg.﻿ / 55.72639; 22.283528 |

 |
| Vieta | Telšių rajonas |
| Seniūnija | Varnių seniūnija |
| Aukštis | 13 m |
| Plotas | 40x30 m |
| Naudotas | I tūkstantmečio pradžia – XIII a. |
| Registro Nr. | A1363 / 3486 / AR1209 |

**Vembūtų piliakalnis**, *Vidmantai, Kulšiškiai, Vydmantai* (registro kodas iki 2005 m. balandžio 19 d. A1363, Lietuvos Respublikos kultūros paminklų sąrašo Nr. AR1209) – piliakalnis Telšių rajono savivaldybės teritorijoje, prie Vembūtų kaimo, Varnių seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Varniai – Tverai Varneliuose pasukus į kairę pietų kryptimi, pavažiavus 2,3 km iki staigesnio kelio posūkio į dešinę – yra 370 m į kairę šiaurės rytuose.

Piliakalnis
-----------

Piliakalnis įrengtas aukštumos krašte, Gemliuko upelio kairiajame krante. Aikštelė ovali, pailga rytų – vakarų kryptimi, 40x30 dydžio, 1,5 m žemesne pietine puse. Ji apjuosta 1,1-4 m aukščio, 7-16 m pločio pylimu, kurio išorinis 6 m aukščio šlaitas pietinėje pusėje leidžiasi į 8 m pločio, 0,8 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 13 m aukščio.

Aikštelė apardyta joje iškastų duobių. Piliakalnis apaugęs labai praretintais medžiais.

Tyrimai
-------

Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1964 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio pradžia – XIII a.

Pietinėje papėdėje, 5 ha plote yra I tūkstantmečio – II tūkstantmečio pradžios papėdės gyvenvietė, tyrinėta 2003 m. kurioje rasta brūkšniuotos, lygios, grublėtos ir žiestos keramikos, titnago skaldytinis ir skeltė.

Istorija
--------

Manoma, kad piliakalnyje stovėjo žemaičių kunigaikščio Vykinto pilis, kurią XIII a. Ipatijaus metraštis įvardija kaip *Tviremet*. 1251 m. kai vyko kova tarp Mindaugo ir sukilusių prieš jį vasalų, šiame „Vykinto mieste" stovėjo ne tik žemaičių, bet taip pat polovcų ir rusų kunigaikščio Danilo pulkai.

Piliakalnį vietos gyventojai vadina pilies dauba. Nors piliakalnis savo dydžiu palyginti nedidelis, tačiau, žvalgant teritoriją aplinkui jį, pastebėta pakankamai gerai išlikusių buvusių įtvirtinimų ar kitos paskirties objektų liekanų. Nuo pagrindimo piliakalnio pietų kryptimi apie 420 metrų tęsiasi galingais įtvirtinimais apjuosta pilies teritorija. Ji atsiremia į kažkada buvusį ežerėlį, dabar nusausintą melioracijos kanalais. Iš vakarų pilies teritoriją saugo upelis, kurio aukštuose ir stačiuose šlaituose taip pat įrengtos gynybinės terasos. Upelio vagoje matosi nuo šlaitų nuriedėję buvusių įtvirtinimų konstrukcijų akmenys. Visoje teritorijoje taip pat aptinkamos gausios skaldytų akmenų eilės, kurios aiškiai pažymi buvusių užtvarų vietas. Daugelis akmenų skaldyti. Matomos ir kitokio apdirbimo žymės. Yra išlikusios į pilies teritoriją vedančių vartų liekanos. Netoli pagrindinės pilies yra nemažas vandens telkinys, iškastas rankiniu būdu. Taip pat yra žymių, kad pilies teritorijoje galėjo būti kapai, net astronominių stebėjimų vieta.

Už pilies teritorijos ribų į rytus iškyla kalva, kurios papėdėje aptinkamas kultūrinis sluoksnis rodo buvusios senovės gyvenvietės pėdsakus. Į rytus už spėjamos gyvenvietės vėl sutinkami įtvirtinimai ir vandens užtvaros. Visą pilies ir gyvenvietės įtvirtinimų kompleksą sustiprina iš visų pusių šią teritoriją juosiantys vandens telkiniai – upės, ežerai ir pelkės. Tokios gamtinės sąlygos pilį darė sunkiai prieinamą. Tai, kad vandens telkiniai čia anuo metu buvo dideli, rodo tas faktas, jog rytiniame įtvirtinimų pakraštyje yra išlikusios prieplaukos žymės. Visas Vembutų pilies kompleksas rytų kryptimi tęsiasi daugiau negu vieną kilometrą. Viso šio įspūdingai įtvirtinto komplekso dydis rodo, kad Vembutų pilis buvo viena stambiausių gynybinių objektų Žemaitijoje. Tai panašu į rusų metraštininko vadinamą „Vykinto miestą". Šiuose įtvirtinimuose galėjo būti dislokuojamos gausios karinės pajėgos. Tuo šis gynybinis objektas pralenkė ir netoli jo esančių Medvėgalio, Burbiškių ir Plinijos pilių galimybes. Įdomu tai, kad visas šias pilis su Vembūtais jungė keliai, o per brastas ir ežerus – kūlgrindos, kedgrindos.

|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Paplienijos piliakalnis 12 km | Lauko Sodos piliakalnis 17 km  Getautės piliakalnis 16 km | Sėbų piliakalnis 12 km  Šaukštelio piliakalnis 14 km  Biržuvėnų piliakalnis 19 km |  |
| Lopaičių piliakalnis 6 km  Skaborų piliakalnis 9 km |  | Moteraitis 14 km |
| Šiuraičių piliakalnis 7 km | Burbiškių piliakalnis 7 km | Pagirgždūčio piliakalnis 14 km  Girgždūtė 13 km |

  

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑   Lietuvos TSR archeologijos atlasas, Vilnius, Mintis, 1975 m. t. 2 p. 180 (Nr. 809)
2. ↑  Stasys Kasparavičius. Kunigaikščio Vykinto pilies beieškant. Žemaičių žemė, 2001 m. Nr. 1 Archyvuota kopija 2016-03-06 iš Wayback Machine projekto.

* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m. p 78.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V. 1973, p.190
* Romas Batūra. Kur ieškoti XIII a. vidurio „Tviremet" // Kraštotyra. Vilnius, 1964. p. 17.
* Stasys Kasperavičius. Vembutų piliakalnis – kunigaikščio Vykinto pilis? // Archeologiniai tyrinėjimai Lietuvoje 2000 metais. Vilnius, 2002. p. 191–193.

Nuorodos
--------

* Lietuvos piliakalniai