recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Moterys iš Džaipuro (Indija), dėvinčios *salwar kameez* ir dupatas
**Dupata** (angl. *dupatta, dopatta*; pandž. ਦੁਪੱਟਾ/ਚੁੰਨੀ; urd. دوپٹا; hind. दुपट्टा, IAST: *dupaṭṭā*), taip pat dar *chaadar* (Pakistanas), *bochanrr* (saraikių kalba), *orni/orna/odhni*, *chunri*, *chunni*, *orna*, *pacheri*) – ilgas daugiafunkcis šalis, svarbus daugelyje Pietų Azijos šalių moteriškų kostiumų.

„Dupatos kostiumais" laikomi *shalwar kameez*, *kurta*. Dupatą taip pat dėvi virš Pietų Azijos drabužių čoli ar gharara. Dupata ilgai buvo kuklumo simbolis Pietų Azijos aprangoje.

Istorija ir kilmė
-----------------

Dupatos kilmė veda į Indo slėnio civilizaciją, buvusią dabartiniame Pakistane ir Šiaurės vakarų Indijoje, kur vyravo tokia tekstilės technika kaip adžrakas (*Ajrak*). Harapos karaliaus dvasiškio skulptūra, kurios kairysis petys pridengtas kažkokiu šaliu, rodo, kad dupatas naudojo dar ankstyvosios Indo kultūros laikais.

Naudojimas
----------

Dupata tradiciškai dėvima permesta per abu pečius. Tačiau dupata gali būti dėvima ir kaip apsiaustas su gobtuvu, dengiantis visą liemenį. Dupatų audeklas gali būti įvairus, priklausomai nuo kostiumo – medvilnė, žoržetas, šilkas, šifonas ir kiti.

Nesiūta dupata dėvima įvairiais būdais. Kai nėra dėvima užmesta ant galvos tradiciniu būdu, paprastai dėvima taip, kad vidurinė dalis užmesta ant krūtinės, o galai permesti kiekvienas per savo petį. Dupata, dėvima su *salwar-kameez*, paprastai būna laisvai permesta ir karanti per petį.

Pagrindiniai dupatos dėvėjimo būdai yra tokie, kad būtų uždengta galva ir/ar ties krūtine netyčiom galintys prasiskirti drabužiai, kad būtų paslėpti krūtinės kontūrai.
Tačiau laikui einant dupatos vilkėjimas patyrė pokyčių. Dabartinėje aprangoje dupata dažnai nešiojama permesta per vieną petį ar net gobianti rankas.
Kitas naujausias variantas yra trumpa dupata, labiau panaši į šalį ar boa, dažnai dėvima su kurta ar vakarietiško stiliaus indų apranga. Dabar dupata dažnai traktuojama kaip dabartinės miestų mados aksesuaras.

Indijos subkontinente moterys, įeidamos į bažnyčią, gurdvarą, mandirą ar mečetę, tradiciškai pridengia galvą dupata.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dupata** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. 1 2  Mark Magnier (23 February 2010). „For Pakistani women, dupattas are more than a fashion statement". Los Angeles Times.
2. ↑  „Dupatta: a statement of style". [neveikianti nuoroda]
3. ↑  Condra, Jill (2008). *The Greenwood Encyclopedia of Clothing Through World History*. Westport, CT, USA: Greenwood Press. p. 220. ISBN 978-0-313-33662-1.
4. ↑  Goldman, Ann; Hain, Richard; Liben, Ann Goldman Richard Hain Stephen (2006). *Ox Textbook Palliat Care Child Oxt:ncs C*. Oxford University Press. p. 224. ISBN 9780198526537. Nuoroda tikrinta 13 November 2012.

* "Indian Dupatta From Behind the Veil, "an article about the dupatta
Ryšys tarp informacijos ir duomenų, bei tarp informacijos ir duomenų apdorojimo.
**Duomenys** (angl. *data*) – formalizuotas informacijos vaizdinys, tinkamas perduoti kitiems, suvokti ir apdoroti. Duomenys gali būti apdorojami neautomatizuotai arba panaudojant automatines priemones. Ši sąvoka yra viena iš pagrindinių informatikos sąvokų. Šios sąvokos nereikėtų painioti su sąvoka **informacija**.

Kompiuteriai apdoroja duomenis, o ne informaciją, t. y. kompiuteriai gali apdoroti tiktai formalizuotą jiems suprantamu formatu pateiktą informaciją.

Duomenų skirstymas
------------------

Duomenis gali sudaryti:

* skaičiai – kai duomenis sudaro tik skaičiai, tai tokie duomenys yra vadinami skaitmeniniais duomenimis. Apdorojant tokius duomenis dažniausiai yra atliekami skaičiavimai;
* simboliai – kai duomenis sudaro skaičiai, raidės ir kiti simboliai, tai tokie duomenys yra vadinami simboliniais duomenimis;
* ženklai;
* tekstai;
* vaizdai.

Pagal sąryšį su informacijos apdorojimo sistema duomenys gali būti:

* įvesties duomenys;
* išvesties duomenys.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Duomenų apdorojimas
* Duomenų apdorojimo sistema
* Duomenų bazių valdymo sistema
* Duomenų bazė
* Duomenų centras
* Duomenų išgavimas
* Duomenų saugykla

Nuorodos
--------

Portal

**Vikisritis: *Informatika***

1. ↑  LST ISO 2382-1: 1996. Informacijos technologija. Terminai ir apibrėžimai. 1-oji dalis. Pagrindiniai terminai. Lietuvos standartizacijos departamentas. 1996. 33 ps.

Vikižodynas
| **Edmundas Juškys** |
| --- |
| Gimė | 1932 m. sausio 4 d.Naujininkai, Eržvilko valsčius |
| Mirė | 2020 m. kovo 15 d. (88 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | pedagogas, diplomatas, partinis veikėjas, publicistas, redaktorius |
| Partija | 1958 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1955 m. Vilniaus pedagoginis institutas |

**Edmundas Juškys** (1932 m. sausio 4 d. Naujininkuose, Eržvilko valsčiuje – 2020 m. kovo 15 d. Vilniuje) – pedagogas, sovietinis diplomatas bei partinis veikėjas, publicistas, redaktorius, vertėjas, ateizmo propaguotojas.

Biografija
----------

1949 m. baigė Eržvilko gimnaziją. 1949–1950 m. dirbo mokytoju Tauragės rajono mokyklose. 1955 m. Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute baigė anglų kalbą.

1955–1959 m. dirbo pedagoginį ir partinį darbą Tauragės rajone, Panevėžyje, Vilniuje. 1959–1967 m. LKP CK Propagandos ir agitacijos skyriaus darbuotojas. 1967–1968 m. studijavo diplomatijos akademijoje Maskvoje. 1968–1973 m. SSRS ambasados Vašingtone II sekretorius. 1974 m. LKP CK Užsienio ryšių skyriaus vedėjo pavaduotojas. 1974–1979 m. LSSR kinematografijos komiteto pirmininkas. 1976–1980 m. LKP revizijos komisijos narys. 1979–1982 m. SSRS ambasados JAV I sekretorius. 1982–1984 m. „Žinijos" draugijos pirmininko pavaduotojas. 1984–1989 m. leidyklos „Mintis" vyr. redaktorius. 1991 m. įsteigė privačią leidyklą „Egalda".

Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narys. 2010–2014 m. Lietuvos žurnalistų sąjungos pirmininko Dainiaus Radzevičiaus pavaduotojas ryšiams su užsieniu. LŽS Senjorų klubo narys.

Nuo 1955 m. Lietuvos ir užsienio periodikoje paskelbė publicistinių straipsnių ateizmo, švietimo, kultūros ir politikos klausimais. Drauge su Algimantu Jablonskiu sudarė vaizdinių ateistinių priemonių rinkinius „Visata, gyvybė, žmogus ir religija" (1963 m.) ir „Kalba faktai" (1965 m.). 1995–1997 m. Žurnalistikos enciklopedijos redakcinės kolegijos narys. Iš anglų kalbos išvertė apie 40 grožinės literatūros ir publicistikos knygų.

Palaidotas Eržvilko kapinėse.

Bibliografija
-------------

* Krikščionybės kilmė (Mokinio biblioteka). – Kaunas: Valstybinė pedagoginės literatūros leidykla, 1961. – 59 p.
* Volteras: gyvenimas ir kūryba (Mokinio biblioteka). – Kaunas: Valstybinė pedagoginės literatūros leidykla, 1962. – 72 p.: iliustr.
* Vatikanas ir kolonializmas: į pagalbą ateistų mokykloms ir fakultetams. – Vilnius: Lietuvos TSR politinių ir mokslinių žinių skleidimo draugija, 1962. – 17 p.
* Dangaus ir žemės niekas nesutvėrė / Edmundas Juškys, Algimantas Jablonskis. – Vilnius: Valstybinė politinės ir mokslinės literatūros leidykla, 1963. – 39 p.
* Laisvamanybė ir ateizmas buržuazinėje Lietuvoje / Edmundas Juškys, Jonas Sakalauskas, Irmija Zaksas, 1986 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Edmundas Juškys*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. // psl. 164
2. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 199 psl.
3. ↑
4. ↑  Mirė LŽS narys, publicistas, diplomatas, redaktorius, vertėjas Edmundas Juškys, 2020-03-17
| Jevdokimovas*Евдокимово* |
| --- |
| 

JevdokimovasJevdokimovas

54°16′20″ š. pl. 100°39′30″ r. ilg.﻿ / ﻿54.27222°š. pl. 100.65833°r. ilg.﻿ / 54.27222; 100.65833﻿ (Jevdokimovas (Irkutskas))Koordinatės: 54°16′20″ š. pl. 100°39′30″ r. ilg.﻿ / ﻿54.27222°š. pl. 100.65833°r. ilg.﻿ / 54.27222; 100.65833﻿ (Jevdokimovas (Irkutskas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8)------ vasaros: (UTC+9) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Irkutsko sritis Irkutsko sritis |
| **Rajonas** | Tuluno rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 179  |

**Jevdokimovas** (rus. *Евдокимово*) – gyvenvietė apie 35 km į pietus nuo Tuluno, Ijos (įteka į Bratsko tvenkinį) kairiajame krante, Tuluno rajonas, Irkutsko sritis, Rusijos Federacija.

Lietuviai
---------

1949 m. vasarą į Jevdokimovą iš TSRS okupuotos Lietuvos ištremta apie 50 šeimų. Prieš tai jie 5 mėnesius gyveno barakuose miške Kandagaikoje, apie 10 km nuo Jevdokimovo. Dar apie 10 žmonių 1953 m. atkelta iš Tuluno. Tuo metu Jevdokimovą sudarė 3 to paties pavadinimo gyvenvietės; viena jų priklausė kolūkiui, dvi – Tuluno miškų kirtimo ir transportavimo ūkiui. Tremtiniai kirto mišką, krovė rąstus, gabeno juos prie upių, plukdė į Tuluną, tiesė geležinkelį. Badavo, daug žmonių sirgo, mirė, žuvo ar buvo sužaloti miško ruošos darbuose; apie 10 žmonių buvo įkalinti lageriuose. 1957–1959 m. dauguma lietuvių grįžo į Lietuvą. Jiems išvykus Jevdokimovas labai sunyko. 1989–1990 m. kelių lietuvių palaikai parvežti į Lietuvą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldona Juodvalkytė. *Jevdokimovas (Irkutskas)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 650 psl.
| **Guillaume Soro** |
| --- |
| Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas |
|  |
| Gimė | 1972 m. gegužės 8 d. (51 metai)Ferkezėdogo, Dramblio Kaulo Krantas |
| Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas |
| Ėjo pareigas | 2007 m. balandžio 4 d. – 2012 |
| Ankstesnis | Charles Konan Banny |
|  |
| Pareigos | Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas |
| Partija | Dramblio Kaulo Kranto patriotinis judėjimas |
|  |
|  **Vikiteka** | Guillaume Soro |

**Guillaume Soro** (g. 1972 m. gegužės 8 d.) – Dramblio Kaulo Kranto politikas, 2007–2012 m. ėjęs šalies ministro pirmininko pareigas.

Civilinio šalies karo metu 2002 m. buvo patriotinio judėjimo lyderis ir kovojo prieš diktatoriško prezidento Laurent Gbagbo vyriausybę.

Po 2003 m. sausio mėnesio taikos paliaubų Soro prisijungė prie naujosios vyriausybės ir tapo komunikacijų ministru. 2004 m. įvyko karinis perversmas ir Laurent Gbagbo vėl sugrįžo į valdžią, tuo pačiu Soro pasitraukė iš ministro pareigų.

2007 m. kovo 4 d. pasirašius dar vieną taikos sutartį Soro tapo pagrindiniu kandidatu į ministro pirmininko postą. Jį jis užėmė balandžio 4 d.

2007 m. birželio 29 d. įvyko pasikėsinimas į Guillaume Soro. Buakės oro uoste nusileidus ministro pirmininko Fokker 100 lėktuvui, į jį buvo paleistos trys raketos ir atverta ugnis iš AK-47 automato. Viena raketų sprogo lėktuvo kabinoje, viena nepataikė, o kita pataikiusi į lėktuvą nedetonavo. 4 žmonės žuvo, 10 sužeista, o ministras pirmininkas liko sveikas.

Soro nedalyvavo 2010 m. šalies prezidento rinkimuose, o kilus konfliktui juose palaikė daugiausiai balsų gavusį Alassane Ouattara.

2023 m. liepą tyrimo teisėjas Paryžiuje, Prancūzijoje, buvo paskirtas tirti 2011 m. balandžio mėn. buvusio Dramblio Kaulo Kranto sukilėlių lyderio Ibrahimos Coulibaly nužudymą, su kuriuo, kaip manoma, buvo susijęs Guillaume'as Soro.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rockets fired at Ivorian PM plane
2. ↑  France : Soro visé dans l'enquête sur l'assassinat d'un chef rebelle ivoirien


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**nauja partija** | **Dramblio Kaulo Kranto patriotinio judėjimo vadovas**2005-2007 | Po to:**-** |
| Prieš tai:**Charles Konan Banny** | **Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas**2007-2012 | Po to:**-** |
| Prieš tai:**Amani N'Guessan** | **Dramblio Kaulo Kranto gynybos ministras**2011-2019 | Po to:**-** |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a8 | b8 | c8 | d8 | e8 | f8 | g8 | h8 |
| a7 | b7 | c7 | d7 | e7 | f7 | g7 | h7 |
| a6 | b6 | c6 | d6 | e6 | f6 | g6 | h6 |
| a5 | b5 | c5 | d5 | e5 | f5 | g5 | h5 |
| a4 | b4 | c4 | d4 | e4 | f4 | g4 | h4 |
| a3 | b3 | c3 | d3 | e3 | f3 | g3 | h3 |
| a2 | b2 | c2 | d2 | e2 | f2 | g2 | h2 |
| a1 | b1 | c1 | d1 | e1 | f1 | g1 | h1 |

 |  |
|  |

 |
| Karaliaus ėjimai |

**Karalius** – svarbiausia šachmatų figūra. Baltieji pradeda žaidimą turėdami karalių **e1** laukelyje (algebriniu žymėjimu), juodieji – **e8** laukelyje. Kai karalius atakuojamas – atsiduria priešininko figūros kertamame laukelyje, skelbiamas šachas.

Šachmatų žaidėjo tikslas – paskelbti matą, atakuojant karalių taip, kad jis nebeturėtų ėjimo galimybių ir būtų atakuojančios figūros kirtimo laukelyje.

Karalius negali būti keičiamas į jokią figūrą, tačiau pagal kovos sugebėjimus jis maždaug tiek pat stiprus kiek rikis ar žirgas kartu su pėstininku. Karalius dažniausiai aktyvus partijos pabaigoje. Uždaviniuose pasitaiko princas - karaliaus ėjimus turinti figūra be karališkų priveligijų (gali būti kertama).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ch. R. Kapablanka. Šachmatų vadovėlis. Mintis, 1978. 175 p.


| Šachmatai |
| --- |
|  | Karalius |  |
|  | Valdovė |  |
|  | Bokštas |  |
|  | Rikis |  |
|  | Žirgas |  |
|  | Pėstininkas |  |

Nuorodos
--------

* Rokiruotė
* Šachmatų figūros vertė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Ya-Te-Veo (išvertus - "Aš tave matau"). Centrinės Amerikos medis žmogėdra. Iliustracija iš J.W. Buel knygos *Land and Sea*, 1887 metai.
**Kriptobotanika** - botanikos šaka[reikalingas šaltinis] tirianti augalus, kurių egzistencija moksliškai neįrodyta. Apie šiuos augalus žinoma iš tautosakos, senovinių fantastinių kūrinių arba nepatvirtintų parodymų. Tokie augalai vadinami kriptidais.

Kriptobotanika yra labai prieštaringas mokslas, neturintis nei tikslaus savo kriptidų sąrašo, nei mokslinės klasifikacijos. Dauguma augalų iki šių dienų yra neatrasti. 

Kriptobotanika dažniausiai tiria mitologinius/fantastinius augalus, kurie, kaip manoma, turėjo kontaktų su žmonėmis. Didžiąją dalį *augalų kriptidų* sudaro medžiai žmogėdros.

Yra manoma, kad dauguma *augalų kriptidų* yra paplitę Pietų Amerikos bei Centrinės Afrikos džiunglėse. Manoma, kad tokių augalų atsiradimą fikcijoje galėjo nulemti vabzdžiaėdžiai augalai. Vis dėlto, vis dar esama parodymų, kad įvairiose pasaulio vietose, o ypač Lotynų Amerikoje, žmogui sunkiai pasiekiamose tankmėse egzistuoja dideli plėšrieji augalai, galintys užmušti žmogų. Apie šiuos augalus rašoma britų kriptozoologo Karlo Šukerio knygoje *The Beasts That Hide From Man* (2003).

Taip pat skaitykite
-------------------

* Etnobotanika
* Kriptozoologija
| Pante Makasaras*Pante Macassar* |
| --- |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

Pante MakasarasPante Makasaras

9°12′0″ p. pl. 124°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿9.20000°š. pl. 124.38333°r. ilg.﻿ / 9.20000; 124.38333﻿ (Pante Makasaras)Koordinatės: 9°12′0″ p. pl. 124°23′0″ r. ilg.﻿ / ﻿9.20000°š. pl. 124.38333°r. ilg.﻿ / 9.20000; 124.38333﻿ (Pante Makasaras) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+9) |
|  |
| **Valstybė** | Rytų Timoro vėliava Rytų Timoras |
| **Apskritis** | Okusio rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 35 159  |

**Pante Makasaras** (port. *Pante Macassar*, tet. *Pante Makasar*) – miestas Rytų Timore, Savu jūros pakrantėje, Okusio eksklave (administracinis centras), 281 km į pietvakarius nuo Dilio. 35 tūkst. gyventojų.

Miesto pavadinimas verčiamas „Makasaro paplūdimys". Dar iki portugalų kolonizavimo buvo svarbus prekybinis centras. Čia portugalai įkūrė savo kolonijos – Portugalų Timoro sostinę. 1767 m. sostinė perkelta į Dilį, nes Pante Makasarą atakavo olandai. Per 1999 m. susirėmimus su Indonezijos armija, miestas buvo beveik visiškai sugriautas. Su pagrindine šalies dalimi jungia keltai, plaukiantys į Dilį.

Nuorodos
--------

* Informacija apie miestą Archyvuota kopija 2005-12-24 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| **Medalininkas** |
| CenterPantelis Karasevdas |
| **Medaliai** |
| **Atstovaujant: Graikijos vėliava Graikija** |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas** | 1896 Atėnai | Kareivių graižtvinis |

**Pantelis Karasevdas** (1877 m. – 1946 m. kovo 14 d.) – Graikijos kareivis, politikas, sportinio šaudymo atstovas, olimpinis čempionas. Panathīnaïkós AÓ futbolo klubo prezidentas.

Biografija
----------

Atėnuose vykusiose pirmosiose moderniose 1896 m. vasaros olimpinėse žaidynėse graikas dalyvavo trijose sportinio šaudymo rungtyse. Kareivių šaudyme pistoletu iš 25 m Karasevdas rungties nebaigė. Šaudyme graižtviniu ginklu trijomis padėtimis užimta 5 vieta. Kareivių šaudyme graižtviniu ginklu iš 300 m tapo olimpiniu čempionu.

Vėliau studijavo teisę Atėnų universitete. 1910 m. pirmą kartą išrinktas į Graikijos parlamentą. Vėliau perrinktas dar du kartus. 1924 m. – 1926 m. ir 1928 m. – 1930 m. futbolo klubo Panathīnaïkós AÓ prezidentas. Nuo 1924 m. iki 1935 m. Graikijos olimpinio komiteto narys.

Nuorodos
--------

* Sports Reference svetainėje Archyvuota kopija 2020-04-18 iš Wayback Machine projekto.
| GelreDome |
| --- |
|  |
| Vieta | Arnhemas, Nyderlandai |
| Atidarytas | 1998 m. kovo 25 d. |
| Paviršius | Žolė |
| Architektas | Alynia Architecten |
| Talpa | Futbolas: 25 000Koncertai: 34 000 |
| Nuomininkai | SBV Vitesse |

**GelreDome** – futbolo stadionas Arnheme, Nyderlanduose. Atidarytas 1998 m. kovo 25 d. namų rungtynes žaidžia SBV Vitesse. Gali talpinti 34 000 žiūrovų. Pakeitė prieš tai buvusi *Nieuw Monnikenhuize* stadioną. GelreDome vyko kelios Euro 2000 varžybos. Stadionas UEFA įvertintas keturiomis žvaigždutėmis. Tai reiškia, kad stadione gali vykti UEFA Europos lygos finalas.

GelreDome vyko taip pat ir muzikos renginiai. 2010 m. spalio 15–16 dienomis, *Symphonicities* turo metu, kartu su *Karališkuoju filharmonijos orkestru* koncertavo Sting. Diana Ross koncertavo *Symphonica In Rosso* festivalio metu 2009 m.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: GelreDome** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali stadiono svetainė

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuro 2000 stadionai |
| --- |
|  |
| Belgija Belgija | 
Jan Breydel stadionas (Briugė) · King Baudouin Stadium (Briuselis) · Stade du Pays de Charleroi (Šarlerua) · Stade Maurice Dufrasne (Lježas) |
|  |
| Nyderlandai Nyderlandai | 
Amsterdam Arena (Amsterdamas) · GelreDome (Arnhemas) · Philips Stadion (Eindhovenas) · Feijenoord stadionas (Roterdamas) |

 |
| „Geltonas namas" |
| --- |
|  |
| Menininkas | Vincentas van Gogas |
| Metai | 1888 m. |
| Meno kryptis | postimpresionizmas |
| Medžiagos, technika | drobė, aliejus |
| Matmenys | 72 × 91,5 cm |
| Miestas (vieta) | Amsterdamas,  Nyderlandai |
| Muziejus | Van Gogo muziejus |

**Geltonas namas** (kitaip **Gatvė**) – olandų dailininko postimpresionisto Van Gogo (1853−1890) paveikslas.

Apie paveikslą
--------------

Paveikslą „Geltonas namas" V. van Gogas nutapė 1888 m. rugsėjį Arlyje. Geltonu namu vadinamas namo, buvusio Lamartino aikštės Nr. 2, dešinysis sparnas (paveikslo centre). Jį Vincentas van Gogas išsinuomojo 1888 m. gegužės mėnesį. Dailininkas svajojo, kad jame įsikurs tapytojų kolonija, kuri gyvens ir kurs kartu. Langas su praviromis langinėmis kampe rodo svečių kambarį, kuriame buvo apsistojęs Polis Gogenas. Kairiau jo langas su viena praverta langine − Van Gogo miegamasis. Pačioje paveikslo kairėje pavaizduotas šviesiai rožinis namas už medžio − restoranas, kuriame valgydavo Van Gogas. Paveikslo dešinėje pavaizduotas aveniu, praeinantis po dviem geležinkelio tiltais. Laiške broliui Vincentas rašė, kad saulės nušviestų geltonų namų ir mėlyno dangaus tema yra sunki ir viliojanti. Antrojo pasaulinio karo metu namas buvo pažeistas sąjungininkų bombardavimų ir jo likučiai vėliau nugriauti. Paveikslas niekuomet nepaliko Van Gogų šeimos nuosavybės ir dabar yra Van Gogo muziejuje Amsterdame. Pats Van Gogas jį vadino pavadinimu „Gatvė".

Nuorodos
--------

* *Masters of Art - Vincent van Gogh*. Delphi Classics, 2014.
* Van Gogo muziejus
|  |
| --- |
| Extra Nena |
|  
Extra Nena 1992 m. Eurovizijoje |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Snežana Berič |
| Dar žinoma | Extra Nena |
| Gimė | 1960 m. (~63 metai)  Belgradas, Serbijos Socialistinė Respublika, Jugoslavijos vėliava Jugoslavija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 1985–dabar |
| Svetainė | extra-nena.com |

**Snežana Berič** (serb. *Снежана Берић*; g. 1960 m. Belgrade) – Serbijos dainininkė, žinoma sceniniu vardu ***Extra Nena*** (serb. *Екстра Нена*, *Ekstra Nena*).

Gimė 1960 metais. Mokėsi Josip Slavenskio muzikos mokykloje Belgrade. Gimtojoje Serbijoje atlikėja žinoma kaip Extra Nena. Per savo muzikinę karjerą gavo daugiau kaip dvidešimt apdovanojimų, ne kartą dalyvavo įvairiuose festivaliuose.

1992 m. Eurovizijos dainų konkurse kaip Jugoslavijos atstovė pasirodė su serbų kalba atlikta daina „Ljubim te pesmama" (liet. *Aš bučiuoju tave daina*). Iš komisijos gavusi 44 taškus, atlikėja užėmė 13 vietą, aplenkusi dešimties valstybių atstovus. Snežana yra paskutinė Jugoslavijos atstovė šiame konkurse, vėliau ši šalis liovėsi egzistavusi.

2004 metais Extra Nena dalyvavo Serbijos ir Juodkalnijos atrankoje *Evropesma 2004* į Eurovizijos dainų konkursą. Atlikusi dainą „More Ljubavi", dainininkė tarp 24 dalyvių užėmė 12 vietą.

Diskografija
------------

* 1985 – *Luckasta devojčica*
* 1988 – *Tvoje usne kao vino*
* 1992 – *Pokreni se*
* 1996 – *Gorko ćeš plakati*
* 1996 – *Jasu Srbijo*
* 1998 – *A sve je drukčije moglo*
* 2001 – *Ima dana*
* 2007 – *Samo tvoja*

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2018-09-13 iš Wayback Machine projekto.

  


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Bebi Dol  *„Brazil"*** |  **Jugoslavijos atstovė Eurovizijoje**1992 | Po to:**–** |
| Gvidonija Montečelijusit. *Guidonia Montecelio* |
| --- |
| *Miesto panorama* |
|  |
| 

Gvidonija MontečelijusGvidonija Montečelijus

42°00′00″ š. pl. 12°43′00″ r. ilg.﻿ / ﻿42.00000°š. pl. 12.71667°r. ilg.﻿ / 42.00000; 12.71667﻿ (Gvidonija Montečelijus)Koordinatės: 42°00′00″ š. pl. 12°43′00″ r. ilg.﻿ / ﻿42.00000°š. pl. 12.71667°r. ilg.﻿ / 42.00000; 12.71667﻿ (Gvidonija Montečelijus) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Lacijas |
| **Provincija** | Romos provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 82 558  |
| **Plotas** | 79,06 km² |
| **Tankumas** (2009) | 1 044 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Gvidonija Montečelijus |

**Gvidonija Montečelijo** – Romos provincijos miestas centrinėje Italijoje, Lacijaus regione.

Miestas yra į šiaurės rytus nuo šalies sostinės Romos. Miesto ribos prasideda keli kilometrai nuo didžiojo žiedo jungties – žiedo, kuris supa Romą.

Montečelijo buvo įkurtas 998 m. kaip įtvirtinimas. 1915 m. mieste buvo pastatytas karinis oro uostas. 1937 m. miesto ribose buvo įkurtas Gvidonijos miestas, kurio pavadinimas parinktas pagerbiant žuvusio karininko piloto Alessandro Guidoni garbę. Nuo to laiko miestas vadinamas sujungus abu pavadinimus – Gvidonija Montečelijo.

Miestas turi vieną miestą partnerį – JAV Keip Kanaveral miestelį.

Nuorodos
--------

* Oficiali miesto svetainė
| **Gvidas Drobužas** |
| --- |
| Gimė | 1963 m. sausio 8 d. (60 metų) |
|  |
| Veikla | lietuvių verslininkas, koncerno „Panevėžio keliai" valdybos pirmininkas ir vienas pagrindinių akcininkų; Panevėžio miesto tarybos narys |

**Gvidas Drobužas** (1963 m. sausio 8 d.) – lietuvių verslininkas, koncerno „Panevėžio keliai" valdybos pirmininkas ir vienas pagrindinių akcininkų; Panevėžio miesto tarybos narys.

Gvidas Drobužas plėtojo AB „Panevėžio keliai" veiklą, dirbo kaip vadovas, konsultantas bei kitose pareigybėse.

G. Drobužo išsilavinimas – Panevėžio politechnikumas. AB Panevėžio statybos tresto, UAB Panevėžio viešbučio valdybos narys, UAB „Pokštas" direktorius, kitų bendrovių akcininkas, keleto verslo savivaldos organizacijų narys, vienas iš Panevėžio „Rotary" klubo steigėjų.

2006 m. atliktais žurnalo 'Veidas' tyrimo duomenimis, verslininkas G. Drobužas turtingiausių Lietuvos žmonių 30-uke užėmė 9 vietą.

Apdovanojimai
-------------

2005 m. Gvidas Drobužas buvo pripažintas Metų panevėžiečiu verslo srityje.

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

Sveikiname metų panevėžiečius Archyvuota kopija 2007-03-11 iš Wayback Machine projekto. Panevėžio balsas straipsnis apie Metų panevėžiečius
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Gvažara Mirinas*Guajará-Mirim* |
| --- |
|              |
| 

Gvažara MirinasGvažara Mirinas

10°46′0″ p. pl. 65°20′0″ v. ilg.﻿ / ﻿10.76667°š. pl. 65.33333°r. ilg.﻿ / 10.76667; 65.33333﻿ (Gvažara Mirinas)Koordinatės: 10°46′0″ p. pl. 65°20′0″ v. ilg.﻿ / ﻿10.76667°š. pl. 65.33333°r. ilg.﻿ / 10.76667; 65.33333﻿ (Gvažara Mirinas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Šiaurės regionas |
| **Valstija** | Rondonija Rondonija |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 41 646  |

**Gvažara Mirinas** (port. *Guajará-Mirim*) – miestas ir savivaldybė vakarų Brazilijoje (Rondonija), Bolivijos pasienyje, Mamorės dešiniajame krante, priešais Bolivijos miestą Gvajarameriną. Miesto bažnyčia yra vyskupijos centras.

Istorija
--------

Miesto pavadinimas tupių-gvaranių kalbomis reiškia „nedidelis krioklys". Ilgą laiką gyvenvietė buvo ginčytinoje teritorijoje tarp Bolivijos ir Brazilijos. Įgijo didelę svarbą kaučiuko bumo metu. 1912 m. Gvažara Mirinas tapo galiniu geležinkelio Madeira-Mamorė tašku.

Lietuviai
---------

Gvažara Mirine dirbo lietuvių misionierius Aleksandras Ferdinandas Bendoraitis. Jis čia ir palaidotas.
| Stasys Naginskas |
| --- |
| **Gimė** | 1891 m. vasario 17 d. Bružai, Smilgių valsčius |
| **Mirė** | 1955 m. balandžio 12 d. (64 metai) Rokiškyje |
| **Profesija** | mokytojas, redaktorius |
| **Žanrai** | poezija, literatūrinis vertimas |
| **Sutuoktinis** | Adelė Diržytė-Naginskienė |
| **Vaikai** | Ieva, Elena |

Grupė lietuvių inteligentų Maskvoje. Iš kairės, sėdi: Kazimieras Pietaris, Ramūnas Bytautas, Petras Klimas, Stasys Šilingas, Agnietė Ambraziejūtė. Iš kairės, stovi: Rapolas Skipitis, Stasys Naginskas, Vladas Bukaveckas, Antanas Vienuolis-Žukauskas, Juozas Papečkys, Marcinkus, Juozas Nemeikša, Bytautas.
**Stasys Naginskas** (1891 m. vasario 17 d. Panevėžio apsk. Smilgių vls. Bružuose – 1955 m. balandžio 12 d. Rokiškyje, palaidotas Rokiškio kapinėse) – Lietuvos pedagogas, poetas ir vertėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Rozalimo pradinėje ir Panevėžio realinėje mokyklose. Mokslus tęsė Maskvos matininkų institute, liga ir prasidėjęs Pirmasis pasaulinis karas sutrukdė jam laikyti baigiamuosius egzaminus. Maskvoje dirbo Aušrinės, Lietuvos žinių ir Santaros redakcijose. Priklausė Lietuvių draugijai aukštųjų Maskvos mokyklų studentams šelpti ir Lietuvių draugijai nukentėjusiems dėl karo šelpti. 

1918 m. atvyko į Vilnių, sekretoriavo Lietuvių mokslo draugijoje. 1919–1922 m. Vilniuje mokytojavo Pirmojoje vyrų gimnazijoje (po to pavadintoje Vytauto Didžiojo gimnazija). vėliau buvo priverstas išvykti iš lenkų valdomo Vilniaus krašto, apsigyveno Rokiškyje. Buvo paskirtas gimnazijos direktoriaus pavaduotoju, vyresnėse klasėse dėstė lietuvių kalbą ir literatūrą. 1928 m. jam buvo nustatyta atvira tuberkuliozė. Su pertraukomis dar bandė dirbti pedagoginį darbą, bet, progresuojant ligai, 1935 m. buvo priverstas išeiti į pensiją. Po Antrojo pasaulinio karo kiek dar dirbo Rokiškio švietimo skyriuje ir gimnazijos bibliotekoje, bet 1948 m. galutinai išleistas į užtarnautą poilsį.

Buvo vedęs pedagogę ir rašytoją Adelę Diržytę, sutuoktiniai užaugino dvi dukras: dailininkę Ievą Naginskaitę ir mokytoją Eleną Naginskaitę-Vajagienę.

Stasys Naginskas literatūrine kūryba susidomėjo dar būdamas moksleiviu. Pasirašydavo slapyvardžiais *Stasys Pumpuras*, *Simas Stūra*, *Nagingasai Stajė* ir kt. eilėraščius spausdino Lietuvos žiniose, Ryte, Naujojoje Romuvoje, Literatūros naujienose, Tautos mokykloje. Nemažai poezijos liko rankraščiuose. Mokėjo nemažai kalbų, pirmasis išvertė Viljamo Šekspyro „Hamletą" į lietuvių kalbą. Jo dėka ir Jurgio Baltrušaičio poezija pirmą kartą suskambėjo lietuviškai. St. Naginsko kūrybinis palikimas saugomas Lietuvių literatūros ir tautosakos institute, Kauno pedagogikos muziejuje bei kt.

Šaltiniai
---------

* Dalia Zibolienė. *Šviesuoliai pedagogai Stasys ir Adelė Naginskai – lietuvybės puoselėtojai, tarpukario inteligentai* // Gimtasis Rokiškis, 2014 lapkričio 8 d.
* Naginskas Stasys // www.radviliskiobiblioteka.lt Archyvuota kopija 2019-12-04 iš Wayback Machine projekto.
* L. Klimka. *Apie šviesuolius pedagogus Naginskus* // www.lrt.lt
* Literatas ir pedagogas Stasys Naginskas // www.paneveziomuziejus.lt
| **Stasys Sabaliauskas** |
| --- |
| Gimė | 1905 m. balandžio 22 d.Vilnius |
| Mirė | 1927 m. balandžio 16 d. (21 metai)Kaunas |
|  |
| Veikla | futbolininkas, lengvaatletis, krepšininkas |

**Stasys Sabaliauskas** (1905 m. – 1927 m. balandžio 16 d.) – tarpukario Lietuvos futbolininkas, krepšininkas, lengvaatletis, olimpietis (1924).

Biografija
----------

1927 m. baigė Kauno aukštesniąją komercijos mokyklą. 1922–1926 m. žaidė Kauno Kovo (Lietuvos fizinio lavinimosi sąjungos (LFLS) Šančių sk.) vyrų futbolo komandoje.

1927 m. tragiškai žuvo.

Sporto pasiekimai
-----------------

Buvo 3 kartus Lietuvos čempionas (1924–1926, su Kauno Kovu), vicečempionas (1922, su LFLS Šančių sk.) ir čempionato bronzos medalininkas (1923, su Kovu). 1924–1926 m. Lietuvos futbolo rinktinės sudėtyje sužaidė 6 rungtynes, kuriose pelnė 3 įvarčius. Dalyvaudamas 1924 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Paryžiuje, su Lietuvos rinktine užėmė 17-22 vietas.

Buvo Lietuvos krepšinio čempionas (1925, su Kauno Kovu). 1925 ir 1926 m. buvo pirmųjų oficialių tarpvalstybinių krepšinio rungtynių Lietuva-Latvija dalyvis: Lietuvos rinktinėje žaidė 2 rungtynes, pelnė 12 taškų.

Lietuvos lengvosios atletikos čempionatuose laimėjo prizines vietas 3 rungtyse: 1 vieta rutulio stūmime (1926), trišuolyje ir ieties metime pelnė sidabro medalius (1923).

Nuorodos
--------

* Stasys Sabaliauskas Lietuvos sporto enciklopedijoje
* Stasys Sabaliauskas (*sports-reference.com*) Archyvuota kopija 2012-12-17 iš Wayback Machine projekto.
* Stasys Sabaliauskas (*futbolinis.lt*)
*Kitos reikšmės – Audra (reikšmės).*

| Audra, Audrupys |
| --- |
|  Upė netoli Čivylių |
| **Ilgis** | 32 km |
| **Baseino plotas** | 98 km² |
| **Vidutinis debitas** | 0,76 m³/s |
| **Ištakos** | Varaščinos durpynas |
| **Žiotys** | Sartai |
| **Šalys** | Lietuva |

**Audra** – upė šiaurės rytų Lietuvoje, Rokiškio rajone. Prasideda Varaščinos durpyne į šiaurės rytus nuo Audrelio ežero. Teka į pietvakarius, prateka Rokiškėlių ežerą. Toliau vadinamas **Audrupiu**. Vidurupis ir žemupys teka plačiu senslėniu. Bečių miške pasuka į pietvakarius, teka tarp Aukštakalnių ir Margėnų žuvininkystės tvenkinių. Įteka į Sartų ežero šiaurinį galą (Audrakampio ežerą).

Vaga sureguliuota. Vidutinis nuolydis: aukštupyje – 383 cm/km, vidurupyje – 110 cm/km, žemupyje – 20 cm/km.

Upėvardis kildinamas nuo *audra, aldra* („smarkus vėjas").

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Rainys. *Audra (upė)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 126
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 61
| **Audra Mikalauskaitė** |
| --- |
| Gimė | 1960 m. sausio 9 d. (63 metai)Vilniuje |
|  |
| Veikla | politinė veikėja, LR socialinės apsaugos ir darbo viceministrė |
|  |
| Alma mater | 
* 1987 m. Vilniaus universitetas;
* 1993 m. Kauno medicinos akademija;
* 2000 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas.

 |

**Audra Mikalauskaitė** (g. 1960 m. sausio 9 d. Vilniuje) – politinė veikėja, LR socialinės apsaugos ir darbo viceministrė.

Išsilavinimas
-------------

1978 m. baigė Vilniaus Salomėjos Nėries vidurinę mokyklą, 1987 m. Vilniaus universiteto Medicinos fakultete įgijo gydytojos pediatrės specialybę.
1993 m. Kauno medicinos akademijoje baigė vaikų neurologijos rezidentūrą ir įgijo vaikų neurologės specialybę. 2000 m. Vilniaus Gedimino technikos universitete baigė podiplomines studijas, vadybos magistrė.

Stažuotės
---------

1995–1997 m. Tarptautinės stažuotės sveikatos priežiūros administravimo klausimais Nyderlanduose (Utrechto universitetas), Šveicarijoje, Danijoje. 1997 m. Tarptautinė vasaros stovykla socialinės politikos klausimais. 2000 m. stažuotė nepilnamečių justicijos klausimais (Austrija).

Veikla
------

1993–1997 m. Vilniaus miesto Antakalnio poliklinikos, Kauno Medicinos universiteto klinikos (KMUK), Vilniaus universiteto Vaikų ligoninės „Vaiko raidos centro" vaikų neurologė-konsultantė. 1994–1997 m. Sveikatos apsaugos ministerijoje Motinos ir vaiko sveikatos skyriuje dirbo konsultanto pareigose – vaikų pirminė sveikatos priežiūra, vaikų ankstyvoji korekcija ir reabilitacija, vaikų oftalmologija, vaikų psichiatrija, vaikų neurologija, vaikų otorinolaringologija. Nuo 1997 m. iki 2009 m. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoje Šeimos, vaikų ir jaunimo socialinės politikos skyriaus (dabar – Vaikų ir jaunimo skyrius) vedėja, vėliau – Šeimos, vaikų ir jaunimo departamento (dabar – Piniginės paramos, vaikų ir jaunimo departamentas) direktoriaus pavaduotoja.

Nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. LR socialinės apsaugos ir darbo viceministrė. Kuruojamos sritys: darbo santykių, darbo apmokėjimo, darbuotojų saugos ir sveikatos, darbo rinkos ir užimtumo, žmogiškųjų išteklių plėtros ir profesinio mokymo, Europos Sąjungos paramos lėšų administravimo, kiek tai susiję su šiomis sritimis.

Nuo 2001 m. iki 2009 m. Baltijos jūros valstybių tarybos (BJVT) darbo grupės vaikų klausimais narė. 2001–2003 m. ekspertė Europos Tarybos darbo grupėse vaikų teisių apsaugos ir šeimos politikos klausimais.

Netekėjusi..

Šaltiniai
---------

1. ↑  Audra Mikalauskaitė (CV)[neveikianti nuoroda]
|  |
| --- |
| **Mars 96** |
|  |
| **Organizacija:** | Rusija |
| **Šalis:** |  |
| **NSSDC ID:** | 1996-064A |
| **Misijos tikslas:** | Marsas |
| **Misijos tipas:** | dirbtinis palydovas |
| **Paleidimo data:** | 1996 m. lapkričio 11 d. |
| **Paleidimo įrenginys:** | raketaProton |
| **Masė:** | 6180 kg |
| **Misijos rezultatas:** | nesėkminga |

**Mars 96** (kartais vadinamas **Mars 8**) – Rusijos 1996 metais paleistas dirbtinis Marso palydovas. Mars 96 konstrukcija rėmėsi Phobos 1 ir Phobos 2. Pastarieji paleisti 1988 m. tačiau ryšys su jais buvo prarastas. Rusijos mokslininkai, konstravę Mars 96, manė pašalinę įvairius defektus ir trūkumus, kurie buvo *Phobos* zonduose. Vis dėlto ir su Mars 96 buvo prarastas ryšys. Sugedus antrai iš keturių pakopų, šis kosminis aparatas grįžo į atmosferą, o jo likučiai išsibarstė Ramiajame vandenyne, virš Čilės ir Bolivijos.[1]

Nors ir nesėkmingas, tai buvo labai ambicingas projektas – Mars 96 buvo pats sunkiausias tarpplanetinis zondas. Jame buvo daugybė instrumentų, kuriuos gamino Prancūzija, Vokietija, Suomija, JAV. Dalis instrumentų vėliau buvo panaudota kitame projekte – Mars Express.

Nuorodos
--------

1. ↑  James Oberg (6 March 1999). „The probe that fell to Earth". New Scientist. Nuoroda tikrinta 2009-09-09.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiame straipsnyje bent dalis informacijos yra pasenusi.**Jeigu galite, atnaujinkite informaciją ir ištrinkite šį pranešimą. |

|  |
| --- |
| **Mars Science and Telecommunications Orbiter** |
| **Organizacija:** | NASA |
| **Misijos tikslas:** | Marsas |
| **Misijos tipas:** | dirbtinis palydovas |
| **Paleidimo data:** | 2011–2013 m. |
| **Paleidimo įrenginys:** |  ? |
| **Masė:** |  ? kg |
| **Misijos rezultatas:** |  ? |

**Mars Science and Telecommunications Orbiter** (MSTO) – NASA planuojama misija į Marso planetą. *MSTO* ketinama paleisti 2011 arba 2013 metais. 2009 NASA planavo į Marsą pasiųsti *Mars Telecommunications Orbiter*, tačiau dėl biudžeto apkarpimų, teko atsisakyti šios idėjos. Taigi NASA *MSTO* siųs atlikti dvigubą misiją – t. y. savo ir *Mars Telecommunications Orbiter*.

*MSTO* pakeis nuo 2006 Marse dirbantį *Mars Reconnaissance Orbiter*. *MSTO* turės visus būtiniausius mokslinius prietaisus atmosferai, paviršiui ir kt. tirti.
Emisinis Balmerio serijos spektras. H-alfa yra dešiniausia raudona linija. Dvi kairiausios linijos yra ultravioletinės linijos, nes jų bangų ilgiai trumpesni nei 400 nm.
**Balmerio serija** – vandenilio spektro linijų grupė, susiformuojanti vykstant kvantinams šuoliams iš būsenos np (n=3,4,5,…) į būseną n=2 (emisinės linijos). Balmerio serijos bangų dažniai ν:

{\displaystyle \nu =R\left({\frac {1}{2^{2}}}-{\frac {1}{n^{2}}}\right),n=3,4,5...}
Formulę 1885 užrašė šveicarų fizikas J. Balmeris.

(R – Rydbergo konstanta)
Jei vandenilio atomas sužadinamas iš pradinės būsenos, kurios pagrindinis kvantinis skaičius n=2, susidaro analogiškos absorbcinės linijos.

 Boro atomo modelyje Balmerio serijos linijos formuojasi vykstant šuoliams tarp antrojo lygmens ir kitų aukštesnių. Šuolis iš 3 į 2 suformuoja Balmerio serijos alfa liniją (656 nm, raudona).

Taip pat skaitykite
-------------------

* Vandenilio linijinis spektras
* Laimano serija
* Pašeno serija

Nuorodos
--------

* Vandenilio spektrinių linijų serijos (animacija su paaiškinimais anglų kalba)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

JAV tankas *M4 Sherman* nutrauktais vikšrais
**Mobilumo sunaikinimas** (angl. *mobility kill*, *M-kill*) – antžeminės mašinos pažeidimas, dėl kurio ji negali judėti, tačiau įgula dar gali naudoti mašinos ginklus. Šis terminas paprastai naudojamas kalbant apie tankus ir kitas kovos mašinas, kai pažeidžiami jų varikliai, pavaros, vikšrai ar ratai, dėl ko mašina nebegali važiuoti.
  
Paprastai tokia mašina šaudyti dar gali, tačiau dėl nejudrumo paprastai tampa nejudančiu taikiniu, dėl ko šansai būti visiškai sunaikintai labai padidėja, todėl įgulos tokias mašinas dažniausiai palieka. Pasibaigus mūšiui (o kartais – ir mūšio metu) tokios mašinos paprastai gali būti evakuotos ir suremontuotos.
  
Šis sunaikinimas žymiai nuostolingesnis mūšį pralaiminčiai pusei, kadangi ji negali evakuoti ir suremontuoti savo sugadintos technikos. Tuo tarpu laiminti pusė kai kuriais atvejais gali net išlošti – jai lieka priešininko apgadinta technika, ir jų technikos kiekis po mūšio gali net padidėti (jei abu priešininkai naudoja vienodą karinę techniką ar techninė politika leidžia naudoti trofėjinę techniką).

Karo metais daug tankų būdavo taip sunaikinti, nors tas sunaikinimas sąlyginis – pasibaigus degalams ar dėl atsarginių dalių stygiaus jie likdavo priešininkams. Tokius nuostolius Vokietijos-TSRS karo pirmoje pusėje dažniau patirdavo Raudonoji Armija, o vėliau – Vermachtas.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Katastrofinis sunaikinimas
* Ugnies galios sunaikinimas
**Moai** yra monolitinės akmeninės skulptūros Velykų saloje. Iš viso saloje jų yra virš 600. Tarp jų nemažai yra likusių akmens skaldykloje įvairiose gamybos stadijose – panašu, kad skulptūrų gamyba buvo nutraukta staiga.

Pirmuosius saloje pasirodžiusius europiečius milžiniškos akmeninės skulptūros nedidelėje saloje, nutolusioje nuo Čilės 3600 km, labai nustebino.

Kokia buvo skulptūrų reikšmė ar paskirtis nėra visiškai aišku, nors yra bent keletas teorijų. Pagal populiariausią teoriją statulos buvo pastatytos maždaug prieš 500 metų salos gyventojų polineziečių. Moai galėjo simbolizuoti protėvius arba svarbius gyvus asmenis. Akivaizdu, kad moai gamyba buvo ilgas ir sunkus darbas. Reikėjo ne tik iškalti statulą iš akmens, bet ir nutempti ją iki pajūrio. Jų gabenimui buvo naudojami mediniai rastai; manoma, kad būtent ši statulų manija labiausiai prisidėjo prie medžių išnykimo saloje.

Nuorodos ir šaltiniai
---------------------

* nova online
* Island Heritage
* Hejerdal T. Aku-Aku. Velykų salos paslaptis. V. 1963


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Moai** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Mobis Dikas**| 
Pirmojo leidimo JAV viršelis, 1851 m. |
| **Autorius** | Hermanas Melvilis |
| **Šalis** | JAV |
| **Žanras** | Nuotykių romanas, epopėja |
| **UDK:** | 821.111(73)-311.3 |
| **Pilna knyga** | Project Gutenberg |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Moby Dick |
| **Šalis** | Jungtinė Karalystė |
| **Kalba** | anglų |
| **Leidykla** | Richard Bentley |
| **Išleista** | 1851 m. |
| **Pirmasis lietuviškas leidimas** |
| **Pavadinimas** | Mobis Dikas |
| **Leidykla** | Vaga |
| **Išleista** | 1971 m. |
| **Vertėjas** | Petras Želvys |
| **Formatas** | Kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 260 |
| **OCLC:** | 82248487 |

**Mobis Dikas** (angl. *Moby-Dick*) – rašytojo Hermano Melvilio romanas, išleistas 1851 metais. Šiuo metu „Mobis Dikas" yra laikomas literatūros klasika, Didžiojo amerikietiško romano dalimi ir vadinamas vienu iš pasaulio literatūros lobių.

Romaną „Mobis Dikas" 1851 metų spalio 18 dieną Londone pirmąkart išleido Ričardas Bentlis. Pirmoji pirmojo romano skyriaus eilutė „Vadinkite mane Izmaeliu" yra viena iš labiausiai žinomų Amerikos literatūros pirmųjų eilučių. Nepaisant to, kad knyga iš pradžių sulaukė įvairių vertinimų, dabar romanas yra vertinamas kaip vienas iš geriausių visų laikų romanų anglų kalba.

Romane „Mobis Dikas", Melvilis, norėdamas išnagrinėti daugelį sudėtingų temų, naudoja stilizuotą kalbą, simbolizmą ir metaforas. Stebint pagrindinio veikėjo kelionę, nagrinėjamas klasinio ir socialinio žmogaus statuso supratimas, gėrio ir blogio sąvoka, dievų egzistavimo klausimas. Pats Izmaelis mąsto apie savo paties tikėjimą ir savo vietą visatoje. Iš pasakotojo svarstymų ir banginių medžioklės laivo jūreivio gyvenimo aprašymų yra sukuriamas pasakojimas. Pasakojimui kurti naudojamos Šekspyro naudotos literatūrinės priemonės, tokios kaip veiksmo vietos pristatymas, ilgi monologai ir šalutinės pastabos.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Romane pasakojama apie keliaujančio jūreivio Izmaelio nuotykius ir jo kelionę banginių medžioklės laive „Pekodas" (angl. *Pequod*), kuriam vadovauja kapitonas Achavas (Ahabas). Izmaelis netrukus sužino, kad Achavas ieško vieno konkretaus banginio - nuožmaus milžiniško baltojo kašaloto, praminto Mobiu Diku. Palyginti nedaug laivų žino apie Mobį Diką, o dar mažiau yra su juo susidūrę. Paskutinįsyk, banginis sunaikino Achavo laivą. Pats Achavas po susidūrimo su banginiu prarado koją. Achavas ketina atkeršyti. 

Nuorodos ir šaltiniai
---------------------

* knyga „Project Guttenberg" portale
* Audioknyga LibriVox portale
* Amerikietiško ir britiško Mobio Diko versijų palyginimai
* Mobio Diko literatūrinė analizė
| Mochanda |
| --- |
|  |
|  |
| Šalis | Ekvadoras Ekvadoras |
|  |
| Aukštis | 4263 m |
|  |
| Tipas | stratovulkanas |
|  |
| Amžius |
|  |
| Aktyvumas | užgesęs |
|  |
| Paskutinisišsiveržimas | pleistocenas m. |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.

  |
| **Koordinatės:** | 0°13′0″ š. pl. 78°27′0″ v. ilg.﻿ / ﻿0.21667°š. pl. 78.45000°r. ilg.﻿ / 0.21667; 78.45000Koordinatės: 0°13′0″ š. pl. 78°27′0″ v. ilg.﻿ / ﻿0.21667°š. pl. 78.45000°r. ilg.﻿ / 0.21667; 78.45000 |

**Mochanda** (isp. *Mojanda*) – užgesęs ugnikalnis Anduose, šiauriniame Ekvadore, Imbaburos ir Pičinčos provincijose, į pietus nuo Otavato miesto. Aukštis – 4263 m.

Mochanda – sudėtingas geologinis kompleksas, kurio pagrindą dabar sudaro didelė kaldera, likusi po smarkaus Plinijaus tipo išsiveržimo prieš 200 tūkst. metų. Tuoj į vakarus yra Fuja Fuja ugnikalnio liekana. Vėlyvajame pleistocene kalderoje susidarė keletas vulkaninių kūgių.

Mochandos kalderoje telkšo trys vaizdingi ežerai – Karikoča, Janakoča ir Huarmikoča. Jie dažnai lankomi turistų. Aukštikalnėse plyti kalnų pievos (paramos), naudojamos gyvulių ganymui, žemiau dunkso rūko miškas.

Nuorodos
--------

* Global Volcanism Program Archyvuota kopija 2009-01-22 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Dura-EuropasΔοῦρα Εὐρωπός |
| --- |
|  |
| Palmyros vartai – pagrindinis įėjimas į miestą |
| 

Dura-EuropasDura-Europas

 |
| Koordinatės | 34°24′49″ š. pl. 40°43′48″ r. ilg.﻿ / ﻿34.41361°š. pl. 40.73000°r. ilg.﻿ / 34.41361; 40.73000Koordinatės: 34°24′49″ š. pl. 40°43′48″ r. ilg.﻿ / ﻿34.41361°š. pl. 40.73000°r. ilg.﻿ / 34.41361; 40.73000 |
| Vieta |  Sirija, Deir ez Zoro muchafaza |
| Regionas | Mesopotamija |
| Istorija |
| Statytojas | Seleukidai |
| Pastatytas | III a. pr. m. e. |
| Sugriautas | 257 m. |
| Laikotarpis | antika |
| Tauta | graikai, partai, romėnai |
| Informacija |
| Kasinėjimų datos | 1922-19371986- |
| Vikiteka |  **Vikiteka**Vikiteka |

**Dura-Europas** – senovinis miestas rytų Sirijoje, netoli Irako sienos ir Abu Kamalio miesto, prie Kalat es Salihijos kaimo. Įsikūręs ant skardžio, prie dešiniojo Eufrato upės kranto.

Istorija
--------

Miestas įkurtas Seleukidų dinastijos 303 m. pr. m. e. kaip punktas prekybiniame rytų-vakarų kelyje pagal Eufrato upę. Ties Dura-Europu vyko perkėla per Eufratą kelyje tarp Antiochijos ir Seleukijos. Miestas buvo pastatytas pagal žymaus architekto Hipodamo modelį, miesto planas buvo stačiakampis, su centrine agora. II a. pr. m. e. Dura-Europas buvo užimtas Partų imperijos. Mieste gyveno įvairių tautybių žmonės, jame rasta užrašų graikų, lotynų, hebrajų, aramėjų, sirų, hatriečių, palmyriečių, vidurine persų, safaitų kalbomis. 165 m. miestą užkariavo romėnai. 256–257 m. Durą-Europą užpuolė Sasanidai, vadovaujami Šapūro I. Po šio antpuolio miestas buvo apleistas ir dingo po smėliu.

Sinagogos freska

Archeologija
------------

Nors Dura-Europas buvo minimas daugelyje šaltinių, jis nebuvo atrastas iki pat XX a. Jį atrado vienas britų karys 1920 m. Arabų sukilimo metu. Netrukus pradėti archeologiniai kasinėjimai. Mieste rasta virš šimto papirusų ir pergamentų įvairiomis kalbomis. Atkastos žydų sinagogos liekanos su aramėjišku įrašu, žyminčiu 244 m. Joje rastos gerai išsilaikiusios freskos. Taip pat atkastas seniausias žinomas krikščionių namas-bažnyčia, datuojamas 235 m. Jame taip pat rasta freskų vaizduojančių Kristų Ganytoją, Adomą ir Ievą, Dovydą ir Galijotą. Kitas svarbus rastas pastatas – mitraistų šventykla, datuojama tarp 168–171 m. Taip pat išlikę Palmyros vartai, dalis sienų ir įtvirtinimų, Baalo šventykla, citadelės ir rūmų liekanos, pretoriumas ir kt.

Dura-Europas įtrauktas į sąrašą kaip kandidatas tapti pasaulio paveldo objektu.

* Bažnyčios liekanosBažnyčios liekanos
* Baalo šventyklaBaalo šventykla
* Skardis Eufrato pakrantėjeSkardis Eufrato pakrantėje
* Sinagogos liekanosSinagogos liekanos