| Gudžaratasગુજરાત |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Gudžarato herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Indijos vėliava Indija |
| **Administracinis centras** | Gandinagaras |
| **Rajonai** | 26 |
| **Oficialios kalbos** | gudžaratų, urdu |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 63 872 400 |
| **Plotas** | 196 024 km² |
| **Tankumas** (2020) | 326 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.gujaratindia.com |
|  **Vikiteka** | GudžaratasVikiteka |

**Gudžaratas** (gudž. ગુજરાત = *Gujarāt*) – Indijos valstija, esanti šalies vakaruose. Šiaurėje ribojasi su Pakistanu, šiaurės rytuose su Radžastano valstija, rytuose su Madhja Pradešu, pietuose Maharaštra ir jungtinėmis Damano ir Diu bei Dadros ir Nagar Havelio teritorijomis. Vakaruose valstija atsiremia į Arabų jūrą.

Valstijoje gyvena 50,6 mln žmonių. Sostinė – naujai pastatytas Gandinagaro miestas, įsikūręs netoli senosios Gudžarato sostinės Ahmadabado. Oficialios valstijos kalbos yra hindi ir gudžaratų.

Geografija
----------

Didžiąją valstijos dalį užima Kathiavaro pusiasalis, kuriame vyrauja sausringi miškai. Tarp Pakistano sienos ir Kačo įlankos driekiasi Kačo sritis, kur vyrauja dykros, sausringi dygūs krūmokšniai; prie jūros – šlapynės, maršos. Rytuose siekia Vakarų Ghatų šlaitus, kur veši drėgnieji miškai. Didžiąją dalį paviršiaus sudaro Gudžarato lyguma, rytuose ribojama Ghatų. Kathiavare yra kalvynų.

Valstijoje yra Narmados, Tapti, Sabarmatės, Mahės žemupiai, valstijos viduje didžiausios upės – Bhadaras, Šetrundžė. Kače plyti Kačo šlapynės.

Yra Giro miško, Vansdos, Velavadaro nacionaliniai parkai.

Istorija
--------

Teritorijoje, kuri dabar priklauso Gudžaratui, rasta daug svarbių Indo slėnio civilizacijos ar kitaip harapinės kultūros miestų griuvėsių.

Ekonomika
---------

Gudžaratas – labiausiai industrializuota Indijos valstija, kurioje pagaminama 19,8 % nacionalinės produkcijos.

Gyventojai
----------

Dauguma valstijos gyventojų yra gudžaratai (gudžarai), taip pat yra marvarių, parsų, portugalų, anglų-indų, sindhų (kačų), bhilų, žydų.

### Religijos

* hinduizmas – 89,1 %
* islamas – 9,1 %
* džainizmas – 1,0 %
* sikhizmas – 0,1 %

### Didžiausi miestai

Vadodara, Gudžarato valst.
Huthisingo džainų šventykla Ahmadabade
* Ahmadabadas – 6 357 693 (2011 m.)
* Suratas – 5 935 000
* Vadodara – 2 065 771
* Radžkotas – 1 390 640
* Bhavnagaras – 605 882
* Džamnagaras – 479 920
* Džunagadhas – 319 462
* Gandinagaras – 292 167
* Gandhidhamas – 248 705
* Nadiadas – 225 071
* Morbis – 210 451
* Anandas – 209 410
* Mehsana – 190 753
* Surendranagar Dudrejus – 177 851
* Veravalas – 171 121
* Nausaris – 171 109
* Bharučas – 169 007
* Vapis – 163 630
* Porbandaras – 152 760
* Budžas – 148 834

Šaltiniai
---------

1. ↑  INDIA: States and Major Agglomerations, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| Indijos valstijos ir teritorijos | Flag of India |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **Valstijos:** | Andhra Pradešas • Arunačal Pradešas • Asamas • Biharas • Čhatisgarhas • Goa • Gudžaratas • Džharkhandas • Harjana • Himačal Pradešas • Karnataka • Kerala • Madhja Pradešas • Maharaštra • Manipuras • Meghalaja • Mizoramas • Nagalandas • Orisa • Pandžabas • Radžasthanas • Sikimas • Tamil Nadu • Telangana • Tripura • Utarakhandas • Utar Pradešas • Vakarų Bengalija |
| **Teritorijos:** | Andamanų ir Nikobarų salos • Čandigarhas • Dadra ir Nagar Havelis bei Damanas ir Diu • Valstybės sostinės teritorija • Džamu ir Kašmyras • Ladakas • Lakšadvipas • Pudučeris |

 |