Koordinatės: 54°37′55″š. pl. 25°11′36″r. ilg.﻿ / ﻿54.63186°š. pl. 25.19341°r. ilg.﻿ / 54.63186; 25.19341

Panerių geležinkelio tunelis 2006 m.
**Panerių geležinkelio tunelis** – vienas iš dviejų geležinkelio tunelių Lietuvoje. Iškastas po kalvomis Panerių miške, Vilniuje. Tunelio aukštis – 6,4 m, plotis – 8 m, ilgis – 427 m.

Istorija
--------

Panerių geležinkelio tunelis 1879 m.
Panerių tunelis buvo pradėtas statyti 1859 m. caro Aleksandro II nurodymu, tiesiant geležinkelio Sankt Peterburgas – Varšuva atkarpą Vilnius – Lentvaris. Tiesiant geležinkelį, kelią link Lentvario pastojo aukštos kalvos, tad buvo nutarta per kalvas iškasti tunelį. Tuo pat metu prasidėjo ir Kauno geležinkelio tunelio statyba. Šie tuneliai buvo pirmieji ne tik Lietuvoje, Rusijos imperijoje, bet ir vieni pirmųjų Europoje, pradėję veikti anksčiau nei pirmoji pasaulyje požeminė Londono metropoliteno linija (atidaryta 1863 m. sausio 10 d.).

### Statyba

Tunelio statybai vadovavo vokiečių bei prancūzų inžinieriai. Darbininkai buvo samdomi daugiausia iš Vilniaus gubernijos. Darbo sąlygos, kaip ir tiesiant visus Rusijos imperijos geležinkelius, buvo labai sunkios, o darbininkai uždirbdavo po 3 rublius per mėnesį. Smėlis buvo kasamas rankomis, o gabenamas rankiniais karučiais. Darbas buvo pavojingas tuo, jog mediniai statomo tunelio pastoliai galėjo neatlaikyti kalno masės ir užgriūti darbininkus. Kasant susidurta su vandeninguoju biriuoju smėliu, nuo kurio teko dengti darbininkus skydais, smėlis sunkėsi pro mažiausius plyšelius. Kai kuriose vietose buvo naudojami sprogdinimo darbai. To meto statytojai dar neturėjo dinamito, todėl buvo naudojamas silpnesnės galios parakas. Iš karto iškastas tunelis buvo per siauras, jį po to reikėjo platinti. Skliautai buvo mūrijami plytomis.

Tunelio darbai buvo baigti per dvejus metus. Vienu metu tuneliu galėjo važiuoti iš karto du garvežiai.

### Naudojimas

Panerių tunelis 2014 m.
Tunelio naudojimo reikšmė ypač išaugo Antrojo pasaulinio karo metais. Vokiečių kariuomenė sustiprintai saugojo tunelį, tačiau frontui traukiantis, buvo planuojama tunelį, kaip ir kitą infrastruktūrą, susprogdinti. Didelio Raudonosios armijos puolimo metu Panerių tunelis nebuvo susprogdintas, nes tunelyje stovėjęs sprogmenų prikrautas ešelonas buvo netikėtai užgrobtas.

Traukiniai tuneliu važiavo ir po karo, tačiau ilgainiui plytų skliautai ėmė smarkiai irti, grėsė griūti. 1960 m, po beveik šimtą metų trukusios eksploatacijos, tunelis buvo uždarytas. Nauji bėgiai buvo nutiesti aplenkiant kalvą, prieš tai dalį jos nukasus.

Šikšnosparniai
--------------

Aukštųjų Panerių geležinkelio tunelis – nuo 2009 m. valstybės saugomas zoologinis gamtos paveldo objektas, šikšnosparnių žiemojimo vieta, buveinių apsaugai svarbi teritorija. Tunelyje gyvena šešios šikšnosparnių rūšys, tame tarpe į raudonąją knygą įrašytas kūdrinis pelėausis (*Myotis dasycneme*). Siekiant apsaugoti šiuos šikšnosparnius, 2004 m įėjimai į tunelį buvo užmūryti. Po šio tunelio užblokavimo šikšnosparnių labai pagausėjo: 2004 metais jų iš viso stebėta apie 250, o 2010 metais jau apie tūkstantis. Daugiausia gyvena vandeninių pelėausių (*Myotis daubentonii*). Nors šikšnosparnių tunelyje santykinai labai daug, kai kurios Lietuvoje gyvenančios rūšys (vėlyvasis šikšnys (*Eptesicus serotinus*) ir kt.) ten mažai ar ir visai nesutinkamos. Greičiausiai ne visos rūšys sugeba gyventi šiame tunelyje. Šikšnosparniai renkasi vidurines ir giliausias tunelio dalis, prieigose jų mažai.

2019 m. sausio 27 d. duomenimis, suskaičiuota šiai vietai rekordiškai daug žiemojančių šikšnosparnių – 2327.
Tai beveik 300 šikšnosparnių daugiau nei pavyko suskaičiuoti 2018 m. Daugiausiai, net 1256 buvo visos Europos mastu reti, nykstantys ir todėl ypač saugomi kūdriniai pelėausiai (*Myotis dasycneme*), 1062 vandeniniai pelėausiai (*Myotis daubentonii*), 4 Branto pelėausiai (*Myotis brandtii*) ir 1 europinis plačiaausis (*Barbastella barbastellus*). Keli gerai pasislėpę šikšnosparniai nebuvo identifikuoti.

Antroji pagal dydį Vilniuje šikšnosparnių žiemavietė yra Antakalnio bunkeriuose.

Nuorodos
--------

* Gidas po pamirštą Vilnių
* miestai.net (fotogalerija ir aprašymas)
* Aukštųjų Panerių geležinkelio tunelio padėtis žemėlapyje

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vietovės palydovinė nuotrauka Archyvuota kopija 2014-02-01 iš Wayback Machine projekto. kuriame matyti tunelis, dabartinė apylanka ir išlikęs buvusio geležinkelio pėdsakas.
2. ↑
3. ↑  Saugomų teritorijų valstybės kadastras Archyvuota kopija 2021-01-26 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Aivaras Jefanovas (2010) Archyvuota kopija 2014-02-02 iš Wayback Machine projekto. Šikšnosparnių populiacijos dinamika Vilniaus Panerių tunelyje
5. ↑  Ypatingoje vietoje Vilniuje aptikti 2327 žiemojantys paslaptingi gyvūnai

„"

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVilniaus miesto savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Valstybiniai rezervatai | 
Vilniaus pilių kultūrinis rezervatas |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Pavilnių regioninis parkas • Verkių regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Dvarčionių geomorfologinis • Griovių geomorfologinis • Karoliniškių kraštovaizdžio |
|  |
| Savivaldybės draustiniai | 
Aukštagirio geomorfologinis • Cedrono aukštupio kraštovaizdžio • Naujojo Lentvario botaninis • Panerių erozinio kalvyno kraštovaizdžio • Šeškinės šlaitų geomorfologinis • Tapelių kraštovaizdžio • Valakampių klonio geomorfologinis • Veržuvos hidrografinis • Vokės hidrografinis • Vokės senslėnio šlaitų geomorfologinis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Plikakalnio atodanga • Pūčkorių atodanga • Šeškinės ozas |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Aukštųjų Panerių geležinkelio tunelis |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Antakalnio parko kedrinė pušis • Atragis Sudervėlės slėnyje • Augalų rūšių, įrašytų į Raudonąją knygą, augimvietė • Bernardinų sodo ąžuolas (Seniausias ąžuolas) • Bernardinų sodo ąžuolų grupė • Bernardinų sodo medžių grupė • Bernardinų sodo uosis • Filologų beržas • Gariūnų sufozinis cirkas • Juozo Leleikos miniatiūrinių spygliuočių dendrologinė kolekcija • Kalnų parko pušis • Kardalapio garbenio augimvietė • ~~Kaštonas Šiltadaržio gatvėje~~ • Katedros aikštės medžių grupė • Katedros aikštės paprastųjų klevų grupė • Keturkamienė didžialapė liepa • Keturkamienis paprastasis uosis • Lazdynų liepa • Liepa M. Daukšos kieme • Mažalapė liepa Lazdynuose • Medžių grupė Observatorijos kieme • P. Vileišio rūmų kiemo Klevų ratas • ~~Pilių parko kanadinė tuopa~~ • Pilių parko kaštonų ratas • Pilių parko liepų grupė • Pilių parko medžių grupė • Prezidentūros rūmų parko ąžuolai • Rokantiškių kalva • Sapiegų parko liepa (Seniausia liepa) • S. Daukanto atminimo ąžuolas • Senmedžiai buvusios Medicinos kolegijos kieme • ~~Sereikiškių parko devynkamienis gluosnis~~ • Uosis A. Mickevičiaus kieme • ~~Uosis Rožių alėjoje~~ • Valakampių atodanga • Vingio parko liepų alėja • Vingio parko šaltinis • Žvėryno glaustašakis ąžuolas • ~~Žvėryno liepa~~ • ~~Žvėryno pušis~~ • Žvėryno šešiakamienė liepa |

 |