recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Peutingerio lentelė. VII a. fragmentas.
**Peutingerio lentelė** (lot. *Tabula Peutingeriana*) – senovės Romos žemėlapio pergamentinė kopija, sudaryta XIII a. Elzase vienuolio iš Kolmaro. Jame pavaizduoti Romos imperijos keliai ir pagrindiniai imperijos miestai. Žemėlapis laikomas Austrijos nacionalinėje bibliotekoje Vienoje. Originalus žemėlapis greičiausiai datuojamas ~IV ar V a. ir buvo sukurtas remiantis Agripo parengtu žemėlapiu dar imperatoriaus Augusto laikais.
Žemėlapis įgavo savo pavadinimą nuo vieno iš savininkų – Konrado Peutingerio, vokiečių humanisto ir senovės mylėtojo, kuris gyveno XV–XVI a. Peutingerio lentelę sudaro 11 lapų.

Manoma, kad Peutingerio žemėlapyje pavaizduota Sėlių (*Cap. Fl. Selliani*) dabartinė Dauguvos upė. Taip pat Sarmatijos venedai ir venedai prie Dniestro (*Agalingus*) upės, Černiachovo kultūros areale bei neurų sala rytuose.

Žemėlapis
---------

Peutingerio lentelės rekonstrukcija nuo Britų ir Iberijos panėlės vakaruose iki Indijos rytuose

Nuorodos
--------

* Peutingerio žemėlapis. Jonas Lenderingas Archyvuota kopija 2011-09-03 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  Pečai |
| --- |
| Pečų tautodailininkė Chuana ToresPečų tautodailininkė Chuana Tores |
| Gyventojų skaičius | ~3200 |
| Populiacija šalyse | Hondūro vėliava Hondūras |
| Kalba (-os) | pečų, ispanų |
| Religijos | vietiniai tikėjimai, katalikybė |
| Giminingos etninės grupės | kitos čibčų tautos |

**Pečai**, seniau dar vadinti ***pajais***, – indėnų tauta, gyvenanti rytų Hondūre, daugiausia Olančo departamente. Tankiausiai pečų apgyvendintos yra Dulse Nombre de Kulmi gyvenvietės apylinkės. Populiacija – 3200 žmonių. Vartoja čibčų kalbų šeimai priklausančią pečų kalbą, nors dabar didesnioji dalis kalba ispaniškai.

Pečai iš Kolumbijos į Hondūrą atsikraustė prieš 3000 metų. Jie buvo apgyvendinę visą vakarinę šalies dalį ir nuožmiai priešinosi ispanų užkariautojams. Manoma, kad jie gyveno ir Bahijos salose, prekiavo su majais. XVIII a. anglų, olandų, prancūzų piratai, susivieniję su miskitais, ėmėsi kovoti prieš pečus ir privertė juos pasitraukti gilyn į žemyną. Miskitai dažnai grobdavo pečus ir parduodavo kaip vergus. Vėliau vakarinę pakrantę užvaldė ispanai, todėl pečams liko atokiausi, sunkiai prieinami, kalnuoti Olančo rajonai. 1985 m. įkurta pečų genčių federacija, besirūpinanti šios tautos apsauga.

Verčiasi žemės ūkiu (manijokas, pupelės, kukurūzai, ryžiai), augina gyvulius, rankioja maistą. Tikėjimas šamanistinis. Išsaugoję muzikinį folklorą. Tradiciniai pastatai buvo statomi iš šiaudų, bet dabar stato medinius ir akmeninius.
| ***Septynios mirtys katės akyse*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Riz Ortolani |
| Metai | 1973 |
| Žanras | giallo |
| Trukmė | 95 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Septynios mirtys katės akyse** (it. *La morte negli occhi del gatto*) – 1973 m. Italijoje sukurtas giallo filmas.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Jane Birkin – Karinga
* Hiram Keller – lordas Džeimsas MakGrafas
* Francoise Christophe – ledi Merė MakGraf
* Venantino Venantini – tėvas Robertsonas
* Doris Kunstmann – Siuzana
* Dana Ghia – ledi Alicija
* Serge Gainsbourg – policijos inspektorius

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Jauna mergina vardu Karinga nekviesta atvažiuoja į savo tetos namus Škotijoje, kur sutinka dar keletą savo giminaičių, tarp kurių ir motiną. Atmosfera gana slogi ir mergina išgirsta, kaip teta įkalbinėjama parduoti savo nuosavybę, tačiau niekaip nesutinka. Netrukus prasideda paslaptingos žmogžudystės, kurių aukomis viena po kito tampa svečiai, tarp jų – ir Karingos motina. Pagrindiniu įtariamuoju tampa šeimininkės sūnus, jau anksčiau gulėjęs psichiatrinėje ligoninėje...
Koordinatės: 54°11′43″š. pl. 25°37′31″r. ilg.﻿ / ﻿54.1952°š. pl. 25.6253°r. ilg.﻿ / 54.1952; 25.6253

 *Kitos reikšmės – Švč. Mergelės Marijos bažnyčia.*

|  Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Šalčininkų |
| **Savivaldybė** | Šalčininkų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Dieveniškės |
| **Adresas** | Ašmenos g. 3 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1783 m. |

**Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Dieveniškių miestelyje. Turi klasicizmo bruožų. Pamaldos laikomis lietuvių ir lenkų kalbomis. Yra vertingų sakralinio meno kūrinių.

Šoninis fasadas

Istorija
--------

Bažnyčia minima 1471 m. Jai 1474 m. Martynas Goštautas atidavė miestelyje pastatytą smuklę. Buvo Geranainių parapijos filija ir didesnių žemės valdų neturėjo. Apie XVI-XVII a. perstatymus duomenų neišliko. XVIII a. pabaigoje su pertraukomis veikė parapinė mokykla (minima 1777 m.).

Po gaisro 1783 m. atstatyta medinė bažnyčia, 1861 m. atnaujinta. 1899–1903 m. apmūrytas šventorius. Priešais bažnyčią 1903 m. pastatyta mūrinė varpinė su vartais, joje yra beveik 200 metų senumo varpai. 1906 m. įsteigta parapija. 1909 m. parengtas mūrinės bažnyčios projektas, tačiau statyti nepradėta.

1986–1990 m. klebono Domo Valančiausko rūpesčiu pakeisti supuvę sienojai, rekonstruotas bažnyčios vidus, pristatytas prieangis. Apie 1886 m. 1897–1898 m. ir nuo 1906 m. sakyti pamokslai ir lietuviškai. 1909 m. kun Steponas Umbrasas pradėjo vaikus katekizuoti jų gimtąja kalba. 1936 m. net iš kitų parapijų atvykę žmonės trukdė paskirtu laiku lietuviškai giedoti.

Architektūra
------------

Bažnyčia turi klasicizmo bruožų, kryžminio plano, bebokštė. Virš šventoriaus vartų – neogotikinė varpinė. Jo tvora akmenų mūro.

Bažnyčios rytinis fasadas

Galerija
--------

* Bažnyčia ir varpinė.JPGBažnyčia ir varpinė.JPG
* Rytinis fasadasRytinis fasadas
* Priekinis fasadasPriekinis fasadas
* Antkapiai šventoriujeAntkapiai šventoriuje
* Koplytstulpis vysk. M. ValančiuiKoplytstulpis vysk. M. Valančiui
* Bažnyčios interjerasBažnyčios interjeras
* Bažnyčios interjerasBažnyčios interjeras

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia
* Dieveniškių Švč. Mergelės Marijos Rožančinės bažnyčia

Archyvas
--------

* Dieveniškių RKB **gimimo ir santuokos** metrikų knyga. 1691–1717 m.
* Dieveniškių RKB **gimimo** metrikų knygos: 1772–1787 m. 1787–1810 m. 1896–1899 m. 1900–1905 m. 1905–1907 m.
* Dieveniškių RKB **mirties** metrikų knygos: 1810–1833 m. 1848–1864 m. 1864–1883 m. 1892–1898 m. 1899–1913 m. 1913–1919 m. 1919–1921 m.
* Dieveniškių RKB **santuokos** metrikų knygos: 1757–1772 m. 1773–1797 m. 1797–1811 m. 1848–1862 m. 1862–1876 m. 1899–1913 m. 1920–1924 m.
* Dieveniškių RKB priešsantuokinės apklausos knyga. 1841–1844 m.
Serafín Zubiri
**Serafín Zubiri** (tikrasis vardas – **Serafín Lizoain Vidondo**; g. 1964 m. balandžio 20 d. Pamplonoje, ​​Ispanijoje) – ispanų dainininkas, kompozitorius ir pianistas.

Biografija
----------

Zubiri yra aklas dainininkas ir pianistas, du kartus atstovavo Ispanijai „Eurovizijos" dainų konkurse. Iki 1987 m. buvo grupės Equus vokalistas. 1992 metais jis įrašė ispanų garso takelį „Disney" kino filmui „Gražuolė ir pabaisa" (*Beauty and the Beast*). Tais pačiais metais jis dalyvavo 1992 m. Eurovizijoje su balade „Todo esto es la música". 2000 metais jis laimėjo *Eurocanción 2000* konkursą, kurį organizavo TVE ir atstovavo Ispanijai 2000 m. Eurovizijoje, vykusioje Stokholme, su daina „Colgado de un sueño".

Diskografija
------------

* 1987: *Inténtalo*
* 1988: *Pedaleando*
* 1991: *Detrás del viento*
* 1992: *Te veo con el corazón*
* 1995: *Un hombre nuevo*
* 2000: *Colgado de un sueño*
* 2008: *Colgado de un sueño* (re-release for Argentina)
* 2010: *Sigo aquí*
* 2012: *X una causa justa*

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Serafín Zubiri** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2013-04-11 iš Wayback Machine projekto.


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Sergio Dalma  *„Bailar pegados"*** |  **Ispanijos atstovas Eurovizijoje**1992 | Po to:**Eva Santamaría  *„Hombres"*** |
| Prieš tai:**Lydia  *„No quiero escuchar"*** |  **Ispanijos atstovas Eurovizijoje**2000 | Po to:**David Civera  *„Dile que la quiero"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Dievybė** – aksiominė supernatūrali būtybė ar abstrakcija, turinti ypatingų galių, šventa, sakrali, verta garbinimo ir didelės žmonių pagarbos.

Dievybė dažnai siejama su žmogaus ar gyvūno išvaizda, arba dievybe laikomi gamtos objektai: Saulė, Mėnulis, Žemė taip pat gali būti dvasia, energija ar kitokia abstrakcija. Dievybė paprastai yra nemirtinga, turinti jausmus, įgeidžius, panašius kaip žmogus. Jos galia pasireiškia gamtos fenomenais ir stichijomis, stebuklais.

Monoteistinėse religijose išskiriama vienintelė dievybė – Dievas, kuri valdo visus pasaulio aspektus. Panteizmas teigia, kad visa visata, jos dariniai patys savaime yra dievybė. Dualizmas teigia, kad yra dvi dievybės, visiškai priešingos viena kitai. Politeizme egzistuoja daug dievybių, sudarančių panteoną, kontroliuojančių atskirus pasaulio ir būties aspektus. Animistiniu poižūriu dievybė egzistuoja kiekvienoje gyvoje būtybėje, gamtos elemente. Ateizmas tuo tarpu teigia, jog jokių dievybių nėra, tik materialus pasaulis.
| Ta Dmedžrekas |
| --- |
| Dinglio klifaiDinglio klifai |
| **Aukštis** | 253 m |
| **Žemynas** | Europa |
| **Šalys** | Maltos vėliava Malta |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Ta Dmedžrekas

  |
| **Koordinatės:** | 35°50′45″ š. pl. 14°23′47″ r. ilg.﻿ / ﻿35.84583°š. pl. 14.39639°r. ilg.﻿ / 35.84583; 14.39639Koordinatės: 35°50′45″ š. pl. 14°23′47″ r. ilg.﻿ / ﻿35.84583°š. pl. 14.39639°r. ilg.﻿ / 35.84583; 14.39639 |

**Ta Dmedžrekas** (*Ta' Dmejrek*) – aukščiausias geografinis taškas Maltoje. Viršukalnė stūkso pietinėje Maltos salos pakrantėje, kalvotose karstinėse aukštumose, ant Dinglio klifų, aukštai iškylančių nuo jūros lygio. Jos aukštis siekia 253 m.

Vaizdas nuo Dinglio klifų. Tolumoje Filflos sala.
Klifai pavadinti pagal netoliese esantį Dinglio miestelį, aukščiausiai įsikūrusią gyvenamą Maltos vietovę (240 m). Taip pat netoliese yra *Misrah Ghar il-Kbir*, priešistorinė vietovė, kurioje yra dėl smėlio erozijos (šlifavimo) susidariusių darinių.

Nuo klifų atsiveria vaizdas į tarpeklį ir tolumoje esančią Filflos sąlą. Ten taip pat stovi aviacijos radarų stotis. Netoliese stovi Marijai Magdalenai skirta koplytėlė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  United States. Central Intelligence Agency, Government Publications Office (2016). *The World Factbook 2016-17*. Government Printing Office. p. 476.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
|  |
| Cinoberis |

 Cinoberis, *historical dye collection, Technical University of Dresden, Germany*
**Cinoberis**, *kiniškas raudonis*, *vermilionas* – ryškiai raudonas gyvsidabrio pigmentas (gyvsidabrio sulfidas), naudotas viduramžiais. Spalvos – nuo raudonai oranžinės iki sodriai raudonos. Itin stabilus, neblunkantis, neblogai maišosi su kitais dažais, turi didelę dengiamąją gebą, tačiau nuodingas. Šiais laikais vietoje *cinoberio* naudojamas kadmio pigmentas.

Natūralus cinoberis yra vienas iš seniausiai žinomų pigmentų, Kinijoje naudotas dar priešistoriniais laikais, labai vertintas Senovės Romoje. Viduramžių Europoje cinoberis buvo vienas iš brangiausių raudonų pigmentų, naudotų daugiausiai rankraščiuose, tačiau labiausiai išpopuliarėjo nuo XV a. kai alchemikai atrado dirbtinį cinoberį, gaunamą išlydytai sierai reaguojant su gyvsidabriu.
**Dieviškoji teisė** (lot. *ius divinum*) – Dievo duotos ar nustatytos taisyklės. Terminas žinomas nuo Antikos laikų. Naujaisiais laikais diskutuota dėl Dieviškosios teisės veikimo srities, religinės teisės veikimo (pvz. dėl Dešimt Dievo įsakymų).

Terminas pradėtas naudoti įvairia prasme: siekiant legitimuoti teisę, pagrįsti įstatymus, teisės normas, subjektines teises. Dieviškoji kaip ir prigimtinė teisė skelbė visų žmonių lygias teises (teisė gyventi ir kt.).

Dieviškoji teisė buvo priešpastatoma pozityviajai teisei, įstatymams, poįstatyminiams aktams, kuomet reguliavimas siaurindavo žmogaus teisių dalyką, keldavo teisines kolizijas. Dieviškoji teisė tam tikromis formomis išliko ir moderniaisiais laikais. Pavyzdžiui, bažnytinės teisės suformuluotą santuokos neišardomumo principą (kaip Dieviškosios teisės sudėtinę dalį) iki šiol pripažįsta pasaulietinė teisė: pripažinus bažnytinę santuoką, pasaulietinis santuokos nutraukimas pagal civilinę teisę negalimas. Protestantiškoje teisėje dieviškosios teisės veikimas nepripažįstamas.
|  |
| --- |
| Texas Lightning |
|  
Texas Lightning Eurovizijoje |
| Biografija |
| Kilmė | Hamburgas, Vokietijos vėliava Vokietija |
| Žanrai | kantri muzika, pop |
| Aktyvumo metai | 2000–dabar |
| Svetainė | www.texaslightning.net |

**Texas Lightning** – vokiečių kvintetas iš Hamburgo, kuris atlieka kantri muzikos žanro kūrinius. Grupės nariai – Olli Dittrich (būgnai ir vokalas), Jon Flemming Olsen (vokalas ir gitara), Markus Schmidt (elektrinė gitara ir bandža), Uwe Frenzel (vokalas) ir Jane Comerford (vokalas ir Havajų gitara). Pirmasis grupės pasirodymas įvyko 2000 m. gruodžio 23 dieną.

Eurovizijos dainų konkursas
---------------------------

Texas Lightning atstovavo Vokietijai 2006 m. Eurovizijoje Atėnuose, Graikijoje. Dainą „No No Never" parašė Jane Comerford. Atstovai užėmė 15 vietą su 36 taškais.

Daina „No No Never" išleista kaip singlas Vokietijoje, Austrijoje ir Šveicarijoje. Daina pasiekė pirmą vietą muzikos topuose Vokietijoje, ketvirtą vietą Austrijoje ir šeštą vietą Šveicarijoje.

Diskografija
------------

### Albumai

* 2006 – Meanwhile, Back at The Ranch
* 2009 – Western Bound

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Texas Lightning** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2017-02-13 iš Wayback Machine projekto. (vokiečių ir anglų k.)

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Gracia  *„Run & Hide"*** |  **Vokietijos atstovai Eurovizijoje**2006 | Po to:**Roger Cicero  *„Frauen regier'n die Welt"*** |
| Čirčikasuzb. *Chirchiq, Чирчиқ* |
| --- |
| *Čirčiko cerkvė* |
|  |
| 

ČirčikasČirčikas

41°28′0″ š. pl. 69°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿41.46667°š. pl. 69.58333°r. ilg.﻿ / 41.46667; 69.58333﻿ (Čirčikas)Koordinatės: 41°28′0″ š. pl. 69°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿41.46667°š. pl. 69.58333°r. ilg.﻿ / 41.46667; 69.58333﻿ (Čirčikas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+5) |
|  |
| **Valstybė** | Uzbekijos vėliava Uzbekija |
| **Vilajetas** | Taškento vilajetas |
| **Rajonas** | rajonas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1935 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 143 600  |
| **Altitudė** | 582 m |

**Čirčikas** – miestas rytų Uzbekistane, Taškento srityje, 25 km į šiaurės rytus nuo Taškento, Čirčiko upės dešiniajame krante. Pro miestą eina Taškento-Chodžikento plentas ir geležinkelis.

Vystomas spalvotosios metalurgijos, chemijos pramonės įrangos gamybos, žemės ūkio mašinų gamybos, elektrotechnikos, chemijos (sieros, azoto rūgščių, mineralinių trąšų), avalynės, siuvimo, statybinių medžiagų, maisto pramonė.

Veikia chemijos pramonės projektavimo institutas, Šv. Jurgio cerkvė (pastatyta 1901 m.), mečetė, karinė bazė.

Istorija
--------

Čirčikas įkurtas 1935 m. sujungus kelias gyvenvietes, išaugusias statant Čirčiko-Bozsujaus hidroelektrinių kaskadą. Iki 1956 m. Čirčikas su visu Bostanlyko rajonu priklausė Kazachstanui, bet vėliau perduotas Uzbekistanui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Čirčikas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
| ***Šventės nebus*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | L'ultimo capodanno |
| Kilmės šalis |  Italija |
| Režisierius | Marco Risi |
| Scenaristas (-ai) | Marco Risi |
| Vaidina | Monica BellucciAngela FinocchiaroRicky MemphisAdriano Pappalardo |
| Metai | 1998 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 109 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Šventės nebus** (it.  *L'ultimo capodanno*) – 1998 m. Italijoje sukurta juodojo humoro komedija, kurioje pagrindinį vaidmenį atliko Monica Bellucci.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Monica Bellucci – Džulija
* Marco Giallini – Enzo
* Angela Finocchiaro – ponia Rinaldi
* Claudio Santamaria – Kristiano
* Iva Zanicchi – Džina
* Ricky Memphis
* Adriano Pappalardo
* Francesca D‘Aloja

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Filmo veiksmas vyksta prabangiame name likus kelioms valandoms iki Naujųjų metų, kur susirenka patys įvairiausi žmonės: mazochistas advokatas, ketinantis praleisti naktį su prostitute; namų šeimininkė, sužinojusi apie vyro neištikimybę ir besiruošianti priimti svečius, tarp kurių bus ir meilužė; du draugai, besisvaiginantys narkotikais; keli mafijos smogikai, turintys įvykdyti užsakymą ir kiti. Jų visų keliai nuolat susiduria, sukeldami eilę nesusipratimų...

Apdovanojimai
-------------

| Apdovanojimas | Apdovanojimų kategorija | Asmuo | Rezultatas |
| --- | --- | --- | --- |
| David di Donatello | geriausi prodiuseriai |  | Nominacija |
| geriausia scenografija |  | Nominacija |
| Globo d'oro | geriausia aktorė | Monica Bellucci | Laimėjo |
|
| Vikas*Wick / Inbhir Ùige* |
| --- |
| *Miestelio gatvė* |
|  |
| 

VikasVikas

58°27′0″ š. pl. 3°05′0″ v. ilg.﻿ / ﻿58.45000°š. pl. 3.08333°r. ilg.﻿ / 58.45000; 3.08333﻿ (Vikas (Škotija))Koordinatės: 58°27′0″ š. pl. 3°05′0″ v. ilg.﻿ / ﻿58.45000°š. pl. 3.08333°r. ilg.﻿ / 58.45000; 3.08333﻿ (Vikas (Škotija)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0)------ vasaros: (UTC+1) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė |
| **Šalis** | Škotija Škotija |
| **Sritis** | Hailandas |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 7 333  |
|  |
|  **Vikiteka** | Vikas |

**Vikas** (angl. *Wick*, škot. gėl. *Inbhir Ùige*) – miestelis šiaurės rytų Škotijoje, Škotijos Aukštumose, Šiaurės jūros pakrantėje, prie Viko upės estuarijos. Keliai į Tersą, Invernesą, geležinkelio stotis prie Inverneso–Terso linijos atšakos, yra oro uostas. Verčiamasi viskio gamyba. Yra XII a. pilies liekanos, muziejus, biblioteka. Vikas žymus trumpiausia pasaulio gatve – *Ebenezer Place* (ilgis 2,06 m).

Istorija
--------

Gyvenvietė susikūrė vikingų valdymo metais. Pavadinimas kilo nuo normanų žodžio *vík*, reiškiančio įlanką.

Galerija
--------

* Pilies griuvėsiaiPilies griuvėsiai
* Ebenezer Place – trumpiausia gatvė*Ebenezer Place* – trumpiausia gatvė
* Viko estuarijaViko estuarija

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Gvanachuatas*Guanajuato* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Meksikos vėliava Meksika |
| **Administracinis centras** | Gvanachuatas |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 6 166 934 |
| **Plotas** | 30 608 km² |
| **Tankumas** (2020) | 201 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | MX-GUA |
|  |
|  **Vikiteka** | GvanachuatasVikiteka |

**Gvanachuatas** (isp. *Guanajuato*) – valstija centrinėje Meksikoje. Jos sostinė yra Gvanachuato miestas.

Geografija
----------

Valstija ribojasi: rytuose – su Keretaru, pietuose – su Mičoakanu, vakaruose – su Chalisku, šiaurėje – su San Luis Potosi. Gvanachuatas yra geografiniame Meksikos centre.

Didžiąją dalį teritorijos užima Bachijo lyguma, rytuose paviršius kyla į Rytų Siera Madrę. Aukščiausia Gvanachuato vieta yra Los Rosiljoso kalnas (3180 m). Būdingas karštas ir gan sausringas klimatas. Vasarą temperatūros gali pasiekti 40 °C, o žiemą nukristi žemiau 0 °C. Didžiojoje valstijos dalyje per metus iškrenta mažiau nei 500 mm kritulių. Svarbiausia upė – Lerma, su intakais Tigre, Lacha, Guanachuatu, Turbiju, bei Panuko baseino upės – Okampas, San Felipė, San Luis de Pasas ir kt. Gvanachuate yra Kuitseo lagūnos pakraštys bei keletas mažesnių lagūnų ir tvenkinių.

Didžiausi miestai
-----------------

* Leonas – 1278,0 tūkst. gyv.
* Gvanachuatas – 157,9
* Irapuatas – 463,1
* Selaja – 415,8
* Salamanka – 223,6
* San Migel de Aljendė – 59,6
* Uriangatas – 53,0
* Dolores Hidalgas – 50,3

Kuljakano kalnas Gvanachuate

Šaltiniai
---------

1. ↑  MEXICO: States and Major Cities, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
|  **Meksikos valstijos** |  |
| Agvaskaljentesas | Chaliskas | Čiapasas | Čihuahua | Durangas | Gereras | Gvanachuatas | Hidalgas | Jukatanas | Kampečė | Keretaras | Kintana Roo | Koahuila | Kolima | Meksikas | Mičoakanas | Morelosas | Najaritas | Nuevo Leonas | Oachaka | Puebla | Sakatekas | San Luis Potosi | Sinaloa | Sonora | Tabaskas | Tamaulipasas | Tlaskala | Verakrusas | Žemutinė Kalifornija | Žemutinė Pietų Kalifornija |
|  |
| Vijolė |
| --- |
|  Vijolė ties Vijoliais |
| **Ilgis** | 9,8 km |
| **Baseino plotas** | 36 km² |
| **Vidutinis debitas** | 0.16 m³/s |
| **Ištakos** | Verduliukai |
| **Žiotys** | Kulpė |
| **Šalys** | Lietuva |

**Vijolė** – upė Šiauliuose, kairysis Kulpės intakas. Vardas kilęs nuo žodžio *vijotis* – raitytis, ringuoti (analog. *vija*, *vijurkas*). Labiausiai užterštas Šiaulių upelis.

Geografija
----------

Išteka iš vakarinėje Rėkyvos ežero dalyje esančios Verduliukų aukštapelkės. Didžioji vagos dalis 1956–1960 m. numelioruota ir ištiesinta. Nuo Verduliukų teka šiaurės kryptimi link Tilžės gatvės, toliau lauku tarp aukštos įtampos elektros linijos ir Aukštabalio gatvės bei jos tęsinio – J. Jablonskio gatvės riba tarp Besarabijos dalies, vadinamos Taškentu ir rytinės Besarabijos dalies bei riba tarp Dainų parko ir Žaliūkių gyvenvietės iki Voveriškių, pasuka rytų kryptimi, ties Vijoliais kerta Liepojos geležinkelį, o už 1,3 km ir Rygos geležinkelį, vėl pasuka šiaurės kryptimis per Medelyną ir Vinkšnėnus, prie Sutkūnų kaimo įteka į Kulpę.

Intakai
-------

* Įteka apie 20 lietaus nuotekų išleistuvių, kurie iš aukštupyje esančių garažų ir miesto pramoninio rajono surenka paviršines lietaus nuotekas.
* Ties Vinkšnėnais įteka Švendrelis.

Tarša
-----

Vijolės upelis – vienas labiausiai užterštų Lietuvos vandenų. Nustatyta, kad Vijolės tarša žymiai viršija didžiausias leistinas normas daugeliu komponentų, o pagrindinis taršos šaltinis – į Vijolę išleidžiamos gyvenamųjų namų buitinės nuotekos. Pateikiami 2003–2005 m. Šiaulių municipalinės laboratorijos atliktų kai kurių užterštumo tyrimų rezultatai.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Produktai** | Cu2+, µg/l | Zn2+, µg/l | Ni2+, µg/l | BOU7, mgO2/l | NH4 + | mgN/l | P, mg P/l | Nafta mg/l |
| Prieš miestą | 6 | 4 | 12 | 11 | 2.7 | 0.07 | 0.04 | 0.08 |
| Tilžės g. | 16 | 7 | 18 | 18 | 3.5 | 0.25 | 0.14 | 0.26 |
| Vilniaus g. | 9 | 8 | 22 | 20 | 5 | 0.30 | 0.20 | 0.15 |
| Birutės g. | 15 | 9 | 27 | 25 | 605 | 0.35 | 0.28 | 0.18 |
| Už miesto | 19 | 10 | 30 | 26 | 901 | 0.46 | 0.31 | 0.25 |

Tarša fenoliais normas viršija 96 kartus, nitritais – 2,4, nitratais – 2,8, fosforo junginiais – 1000 kartų, organinė tarša normas viršija 260 kartų.

2007 m. pradėta įgyvendinti plačios apimties Ventos – Lielupės baseinų aplinkosaugos programa, kurioje numatyta ir Vijolę teršiančio Medelyno rajono vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra.

Pavadinimas
-----------

Upėvardis kildinamas iš *vyti* latv. *vit* („vynioti, sukti"), *vijotis* („suktis, vyniotis"); dar plg. *vija* („viena virvės šaka, spiralė").

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 380

Vikižodynas
Texas Instruments|  |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Puslaidininkiai |
| Įkurta | 1930 m. (kaip Geophysical Service Incorporated)1951 m. (kaip Texas Instruments) |
| Centrinė būstinė | Dalasas, Teksasas, JAV |
| Svarbiausi darbuotojai | Rich Templeton |
| Produkcija | Analoginė elektronika, skaičiuotuvai, skaitmeninių signalų apdorojimo procesoriai, skaitmeninės šviesos apdorojimo procesoriai, integriniai grandynai, radijo dažnių identifikatoriai |
| Pajamos | $13,966 mlrd. USD (2010 m.) |
| Darbuotojų | 35 100 (2011 m.) |
| Tinklalapis | TI.com |

**Texas Instruments Inc.**, plačiai žinoma kaip **TI** – JAV bendrovė, įsikūrusi Dalase, Teksaso valstijoje, užsiimanti puslaidininkių gamyba bei kompiuterinėmis technologijomis. „TI" yra trečia stambiausia puslaidininkių gamintoja pasaulyje po „Intel" ir „Samsung", antra didžiausia mobiliesiems telefonams skirtų lustų gamintoja po „Qualcomm", taip pat stambiausia skaitmeninių signalų apdorojimo procesorių (DPS) ir analoginių puslaidininkių gamintoja.

Bendrovė specializavosi ir gynybos elektronikos srityje (sekimo įranga, raketos, bombos, kariniai kompiuteriai ir pan. sistemos).

Istorija
--------

1954 m. bendrovė pristatė pirmąjį tranzistorinį radijo imtuvą, 1967 m. nedidelio integracijos laipsnio (TTL) integrinį grandyną, 1971 m. vieno lusto mikrokompiuterį, 1973 m. gavo patentą už pirmąjį mikroprocesorių, bendrovės gaminamos 7400 šeimos mikroschemos tapo plačiai naudojamu standartu.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Texas Instruments to buy National Semiconductor". *BBC News*. 2011-04-05.
2. ↑  Databeans.net Archyvuota kopija 2013-01-16 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Texas Instruments** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Koordinatės: 32°54′33″š. pl. 96°45′04″v. ilg.﻿ / ﻿32.909256°š. pl. 96.751054°v. ilg.﻿ / 32.909256; -96.751054
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Gvanakastės Kordiljera. Rinkon de la Vjecha
**Gvanakastės Kordiljera** (isp. *Cordillera de Guanacaste*) – vulkaninis kalnagūbris Kosta Rikos šiaurėje, Šiaurės Amerikos Kordiljerų dalis. Nusidriekęs iš šiaurės vakarų į pietryčius 110 km, juo eina Amerikos žemyninė vandenskyra. Aukštis – iki 2028 m (Miravaljeso ugnikalnis). Gvanakastės Kordiljerą sudaro dvi dalys: Vulkaninė Kordiljera (ugnikalnių grandinė tarp Orosi ir Arenalio) ir Siera Minera (žemesnis ruožas tarp Arenalio ir Tapesko).

Kalnagūbryje gausu veikiančių ir jau užgesusių ugnikalnių:

* Miravaljesas – 2028 m
* Rinkon de la Vjecha – 1916 m
* Tenorijus – 1916 m
* Orosi – 1659 m
* Arenalis – 1670 m
* Čiatas – 1140 m

Vakariniuose kalnagūbrio šlaituose prasideda Ramiojo vandenyno baseino upės (Blankas, Tenorijus, Martirijus, Korobija, San Lorensas), rytiniuose – Karibų jūros (Gvakalitas, Sapotė). Turtinga kalnų gamta saugoma Gvanakastės nacionaliniame parke ir Gvanakastės saugomoje teritorijoje (pasaulio paveldo objektas).
| Špindlerūv Mlynasček. *Špindlerův Mlýn* |
| --- |
|        |
| *Aikštė Špindleruv Mlyne* |
|  |
| 

Špindlerūv MlynasŠpindlerūv Mlynas

50°43′31″ š. pl. 15°36′30″ r. ilg.﻿ / ﻿50.72528°š. pl. 15.60833°r. ilg.﻿ / 50.72528; 15.60833﻿ (Špindlerūv Mlynas)Koordinatės: 50°43′31″ š. pl. 15°36′30″ r. ilg.﻿ / ﻿50.72528°š. pl. 15.60833°r. ilg.﻿ / 50.72528; 15.60833﻿ (Špindlerūv Mlynas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Čekijos vėliava Čekija |
| **Kraštas** | Hradec Kralovės kraštas |
|  |
| **Įkūrimo data** | XVI a. |
| **Meras** | Vladimír Staruch |
|  |
| **Gyventojų** (2013 m.) | 1 175  |
| **Plotas** | 76,9 km² |
| **Tankumas** (2013 m.) | 15 žm./km² |
| **Altitudė** | 718 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 543 51 |
| **Tinklalapis** | www.mestospindleruvmlyn.cz |
|  **Vikiteka** | Špindlerūv Mlynas |

**Špindlerūv Mlynas** (ček. *Špindlerův Mlýn*) – Čekijos miestas šalies šiaurėje, Krkonošių kalnagūbryje, Hradec Kralovės krašte. Miesto pavadinimas reiškia *Špindlerio malūnas*. Tai buvusi vieta, kur miestelio žmonės rengdavo susitikimus. Gyvena 1 175 žmonės (2013 m. duomenys).

Geografija
----------

Špindlerūv Mlynas įsikūręs 715–1310 m aukštyje virš jūros lygio, prie Elbės ir *Dolský potok* upių santakos, iš visų pusių apsuptas *Kozi, Plan, Mt. Medvedin* viršukalnių. Miestelio atskiros dalys yra *Přední Labská, Labská, Bedřichov, Svatý Petr*.

Kalnų kurortas
--------------

Miestelis labiausiai garsus ir daugiausiai lankomas Čekijoje žiemos sporto kalnų kurortas, turintis 10 000 apgyvendinimo vietų. Kurorte įrengta 20 įvairaus sudėtingumo slidinėjimo trasų – daugiausiai visoje šalyje. Jų ilgis – 25 km. Žiemos sezono metu čia vyksta pagrindinės žiemos sporto šakų varžybos, tarp jų kalnų slidinėjimo, akrobatinio slidinėjimo *Europacup*, profesionalių snieglentininkų *SnowJam* ir kt. Be to, kurortas veikia apskritus metu. Vietovėje daug nužymėtų maršrutų pėstiems turistams, kalnų dviratininkams, lygumų slidininkams.

Kalnų slidinėjimo kurorte išvystyta infrastruktūra, gaminamas dirbtinis sniegas ir pan. Pagrindiniai duomenys:

* Trasų veikimo laikas – 5 mėn.
* Slidinėjimo trasų skaičius – 20,
* Bendras trasų ilgis – 25 km,
* Keltuvų, funikulierių skaičius – 14,
* Keltuvų darbo našumas – 17 500 žm./val.

Galerija
--------

* Špindlerūv MlynasŠpindlerūv Mlynas
* Kalnų trasosKalnų trasos
* Miestelio apylinkėsMiestelio apylinkės

Kiti kalnų kurortai
-------------------

* Harachovas
* Pec pod Snežkovas

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* Informacija kalnų slidininkams Archyvuota kopija 2008-12-04 iš Wayback Machine projekto.
**Betafence** – didžiausia tvorų, aptvėrimų ir prieigos kontrolės gamintoja visame pasaulyje.  
 Pagrindinė kompanijos būstinė įsikūrusi Belgijoje. Betafence šūkis: „Saugome tai, kas svarbu".

Istorija
--------

Betafence savo veiklą pradėjo prieš 125 metus. Į Baltijos šalių rinką atėjo 1995 metais. Iki 2008 metų Betafence pardavimų apimtys Baltijos šalyse išaugo du kartus. Metinė apyvarta Baltijos šalyse 2008 metais siekė 5,43 mln. EUR (~18,75 mln. LTL).

Faktai
------

* Betafence priklauso 1 vieta pasaulyje pagal tvorų gamybos apimtis.
* Komapnija turi 125 metų patirtį aptvėrimų gamybos rinkoje.
* Pasaulinė apyvarta 2008 metais buvo 500 mln. EUR.
* Kompanijoje visame pasaulyje dirba virš 2000 darbuotojų.
* Produkcija platinama ir paslaugos teikiamos daugiau nei 100 šalių.
* Komapnijai priklauso 13 gamyklų, kurios įsikūrusios 11 šalių.
* Visame pasaulyje yra 25 pardavimo skyriai.
* ISO-9001:2000 kokybės standartas.

Paslaugos
---------

**Namams**  

Namų aplinkai skirti produktai yra klasikiniai ir dekoratyviniai aptvėrimo sprendimai, paverčiantys namų sodą saugesne vieta. Įvairiausi smulkūs tinklai gali būti kūrybiškai panaudoti tiek sodo, tiek vidinėje namų aplinkoje.  

**Pramoniniams objektams**  

Pramoninių objektų apsaugai Betafence siūlo perimetrinių tvorų, atliekančių atbaidymo funkciją, sistemas, teritorijų apsaugos, įsilaužimo aptikimo, prieigos kontrolės sprendimus, kurie plačiai pritaikomi didelės rizikos teritorijose (jėgainėse, pasienio ruožuose, karinių pastatų kompleksuose), viešosios infrastruktūros aplinkoje (oro uostuose, geležinkelių stotyse, greitkeliuose), gamybos sektoriuje (gamyklose, sandėliuose ir saugyklose), sporto aikštynuose (stadionuose, lenktynių trasose, baseinuose ar golfo kortuose) bei viešuosiuose objektuose (miestų aikštėse, parkuose, bibliotekose ar net mokyklose).  

**Teritorijoms**  

Teritorijų apjuosimui skirti produktai naudojami aptverti ganyklų pievas, girias ar miškus, bei medžioklės zonas ir žemdirbystės teritorijas.  

**Pramonei**  

Betafence siūlo įvairius suvirinto tinklo sprendimus bei technologijas, kurios pramonėje pritaikomos labai įvairiai - nuo stiklo paketo sutvirtinimo ir armavimo tinklelio, vamzdynų apsaugos iki įvairių žemės plotų ir teritorijų apjuosimo.

Išnašos
-------

* Verslo žinios Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
* Verslo banga
* City24 Archyvuota kopija 2009-06-20 iš Wayback Machine projekto.
* Statybajums.lt Archyvuota kopija 2009-11-23 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2015-05-14 iš Wayback Machine projekto. (lietuvių k.)
* Oficiali svetainė (anglų k.)
**HD 59686 A b** arba **HD 59686 b** – egzoplaneta, skriejanti apie K2 III spektrinės klasės žvaigždę HD 59686 A, esančią Dvynių žvaigždyne. HD 59686 A drauge su HD 59686 B sudaro dvinarės žvaigždės sistemą. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 315,7 šviesmečio (96,8 parseko).

HD 59686 A b yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 6,92 Jupiterio masės (2200,131 karto masyvesnė už Žemę), o spindulys – 0,9078 Jupiterio spindulio. Apie savo žvaigždę planeta apskrieja per maždaug 299,36 paros, jos orbitos didysis pusašis – 1,086 av, o ekscentricitetas – 0,05. HD 59686 A b masė nustatyta radialinių greičių metodu.

Apie HD 59686 A b atradimą paskelbta 2003 m. Planeta aptikta Kalifornijoje esančioje Liko observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. HD 59686 A b yra vienintelė šioje sistemoje atrasta planeta.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „HD 59686 b". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-03-05.
2. 1 2 3  Planet „HD 59686 A b". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-03-05.
3. 1 2 3  „HD 59686 A b". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-03-05.
4. ↑  Mitchell, D.; Frink, S.; Quirrenbach, A.; Fischer, D.; Marcy, G.; Butler, P. (2003). „Four Substellar Companions Found Around Nearby K Giant Stars". *Bulletin of the American Astronomical Society* **35**: 1234. Bibcode:2003AAS...203.1703M.
5. 1 2  „HD 59686 A b". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-03-05.
Valtis Šprėvaldo kanale
Šprėvaldo valstietė tradiciniais drabužiais (1948)
**Šprėvaldas** (vok. *Spreewald* – „Miškas prie Šprė", žem. sorb. *Błota* – „Pelkė") – žemumų vietovė Vokietijoje, turtinga upių kanalų ir užliejamų pievų. Šprėvaldas yra federalinėje Brandenburgo žemėje (Šprė-Neisės, Damės-Šprėvaldo ir Aukštutinio Šprėvaldo-Lužicos apskrityse).

Šprėvaldas dalijamas į Aukštutinį (pietuose) ir Žemutinį (šiaurėje). Per paskutinį ledynmetį kraštovaizdis buvo deformuotas: deltos žemumoje Šprė upė išsišakojo į daugybę kanalų ir užutėkių, kurių bendrasis ilgis – daugiau kaip 970 km.

Šprėvaldo teritorijoje gyvuoja apie 18 000 augalų ir gyvūnų rūšių. 1991 m. UNESCO Šprėvaldą paskelbė draustiniu. Brandenburge turistai gali pasiplaukioti valtimis Šprėvaldo kanaluose.

Marinuoti agurkai – firminis Šprėvaldo produktas. Filme „Sudie, Leninai!" („Good Bye, Lenin!", 2003) Šprėvaldo agurkėliai pristatomi kaip buvusios VDR gastronomijos simbolis.

Duomenys
--------

**Bendrasis plotas** – 3173 km², iš jų kaimiškosios vietovės – apie 2800 km².   

**Gyventojų skaičius** – apie 50 000.   

**Gyventojų tankumas** – 84,9 km², kaimiškosiose vietovėse – apie 37km².

Gyvenvietės Šprėvaldo teritorijoje
----------------------------------

* Burgas
* Kotbusas
* Liubenas
* Liubenau
* Štraupicas
* Šlepcigas

Literatūra
----------

* Маркина Л. Г. (2006). „SPREEWALD ШПРЕЕВАЛЬД". In под общей редакцией проф Н. В. Муравлёвой. *Культура Германии: лингвострановедческий словарь*. М.: АСТ. pp. 939—940. ISBN 5-17-0383-5 Patikrinkite `|isbn=` reikšmę (pagalba).
| **Dangutė Mikutienė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1966 m. rugpjūčio 6 d. (56 metai)Pilkėnai |
| Sutuoktinis (-ė) | Julius |
| Vaikai | Narimantas, Ringailė |
|  |
| Veikla | režisierė, politinė bei visuomenės veikėja |
| Partija | 1998 m. Naujoji sąjunga, 2005 m. Darbo partija (leiboristai) |
|  |
| Alma mater | 1984 m. Maskvos liaudies menų universitetas, 2007 m. Mykolo Romerio universitetas |

**Dangutė Dragelytė-Mikutienė** (g. 1966 m. rugpjūčio 6 d. Pilkėnuose) – režisierė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja, LR Seimo narė.

Biografija
----------

1984 m. baigė Panevėžio Juozo Balčikonio vidurinę mokyklą. 1981–1984 m. neakivaizdiniu būdu studijavo Maskvos liaudies menų universitete. 1984–1988 m. studijavo Lietuvos valstybinės konservatorijos Klaipėdos Teatro fakultete ir įgijo režisierės specialybę. 1993 m. baigė parapsichologijos kursus tarptautiniame centre „Atlanta". 2000–2007 m. studijavo Mykolo Romerio universiteto viešojo administravimo magistrantūroje.

1988–1999 m. Trakų kultūros rūmų renginių organizatorė. 1999–2000 m. Seimo narės Vidos Stasiūnaitės padėjėja-sekretorė.

2000–2016 m. Seimo narė, Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė.

2000–2003 m. Trakų rajono savivaldybės tarybos narė. 

2018–2020 m. Lietuvos vaistinių asociacijos direktorė. Nuo 2022 m. Trakų ligoninės direktorė.

1998–2004 m. Naujosios sąjungos (socialliberalų) narė. 2005–2016 m. Darbo partijos narė.

Trakų rajono verslininkų asociacijos pirmininkė, Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos Trakų filialo tarybos pirmininkė, Lietuvos odontologų rūmų garbės narė.

Vyras Julius, sūnus Narimantas, duktė Ringailė.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-07-29 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2012–2016 m. kadencijos Seimo narys
3. ↑
4. ↑
5. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Žemdirbys
**Žemdirbystė** – viena iš agronomijos sričių, vienas seniausių žmonijos verslų. Atsirado siekiant padidinti maisto išteklius. Skirstoma į primityviąją (kaplinę, lydiminę, dirvoninę), ekstensyviąją (pūdyminę, žalieninę), intensyviąją (vaismaininę, pramoninę, kt.) alternatyviąją (ekologinę, veganišką, kt.).

Istorija
--------

Gyvulininkystei atsiskyrus ir tapus atskira žemės ūkio šaka, žemdirbystė liko susijusi su nuolatiniu žemės dirbimu. Lietuvoje atsirado viduriniame neolite. Daugiausia dirbo moterys. Neolito pabaigoje susiklostė lydiminė žemdirbystė. I–IV m. e. a. pereita prie miškinės dirvoninės žemdirbystės, o I tūkstantmečio pabaigoje atsirado ir pūdyminė žemdirbystė.

Mesapotamijoje pirmieji žemdirbiai pasirodė apie 9000 m. pr. m. e. Egipte apie 7000 m. pr. m. e. Europoje apie 5000 m. pr. m. e.

Literatūra
----------

* Žemdirbystė. Vadovėlis. Aleksandro Stulginskio universitetas. 2013 m.
|  |
| --- |
| „Daniel" |
|  |
| Elton John singlas |
| iš albumo *Don't Shoot Me I'm Only the Piano Player* |
| Išleistas | 1973 m. kovo 26 d. (1973-03-26) |
| Formatas | 7" |
| Įrašytas | 1972 m. birželį |
| Žanras | soft rokas |
| Autorius | Bernie Taupin, Elton John |
| Prodiuseris | Gus Dudgeon |

**„Daniel"** – baladinė daina, kurią parašė Elton John ir Bernie Taupin. Ji pasirodė 1973 m. albume „Don't Shoot Me I'm Only the Piano Player". Jungtinėje Karalystėje daina kaip singlas pasiekė 4-tą vietą. Amerikoje pasiekė 2-ą vietą (užleisdama pirmą vietą Paul McCartney ir jo grupės Wings dainai „My Love"). Bet „Adult Contemporary" sąraše pavyko užkopti į 1-ą vietą. 1995 m. daina tapo auksine, o 2018 m. platinine. Kanadoje daina tapo antrąja Eltono daina, pasiekusia ten 1-ą vietą (kol prieš tai pirmoje vietoje laikėsi „Crocodile Rock"). Dainos autoriai už dainos muzikalumą ir žodžius 1973 m. gavo *Ivor Novello* apdovanojimą.

Reikšmė
-------

Bernie dainos žodžius parašė po to, kai perskaitė laikraštyje apie Vietnamo karo veteraną, kuris buvo tame kare sužeistas ir grįžęs namo norėjo pabėgti nuo viso jam rodomo dėmesio, nepaisant to, kad žmonės ketino jį sutikti kaip didvyrį. Kaip ir daugumą dainų kuriant, būdavo sukuriama per daug posmų, o šios dainos paskutinis posmas irgi buvo išimtas, kadangi jis galėjo iš esmės pakeisti dainos tematiką. Bernie sakė, kad tai labiausiai klaidingai interpretuojama judviejų su Eltonu daina. Tačiau jis norėjo parašyti dainą, kuri būtų artima žmonėms, grįžusiems iš kažkur toli į savo namus.

Atlikėjai
---------

* Elton John – Fender Rhodes elektrinis pianinas, "fleita" Mellotron, vokalai
* Davey Johnstone – akustinė gitara, banža
* Dee Murray – bosinė gitara
* Nigel Olsson – būgnai, *maracos*
* Ken Scott – ARP sintezatorius

Šaltiniai
---------

1. ↑  "Chart Stats - Elton John - Daniel"
2. ↑  "allmusic - Elton John - Billboard singles"
3. ↑  "Item Display - RPM - Library and Archives Canada". Collectionscanada.gc.ca.
4. ↑  Lister, David, *Pop ballads bite back in lyrical fashion*, *The Independent* (London), 28 May 1994
5. ↑  Joseph J. Foy (5 February 2015). *American Politics Through Popular Culture*. University Press of Kentucky. p. 203.
6. ↑  "Bernie Taupin Interview". *Billboard*: 14. 4 October 1997.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Čitagongasচট্টগ্রাম |
| --- |
| *Čitagongas* |
|  |
| 

ČitagongasČitagongas

22°22′0″ š. pl. 91°48′0″ r. ilg.﻿ / ﻿22.36667°š. pl. 91.80000°r. ilg.﻿ / 22.36667; 91.80000﻿ (Čitagongas)Koordinatės: 22°22′0″ š. pl. 91°48′0″ r. ilg.﻿ / ﻿22.36667°š. pl. 91.80000°r. ilg.﻿ / 22.36667; 91.80000﻿ (Čitagongas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6) |
|  |
| **Valstybė** | Bangladešo vėliava Bangladešas |
| **Rajonas** | Čitagongo rajonas |
| **Regionas** | Čitagongo sritis |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 3 670 000  |
|  |
|  **Vikiteka** | Čitagongas |

**Čitagongas** (beng. চট্টগ্রাম = *Chaṭṭagrām*, angl. *Chittagong*) – antrasis pagal dydį Bangladešo miestas. 3,67 mln. gyventojų (2007). Jis yra pietryčių Bangladeše, prie Karnapulio (*Karnaphuli*) upės, 15 km nuo Bengalijos įlankos, pagrindinis šalies uostas. Čitagongas yra regiono, kuriame auginami ryžiai, džiutas, arbata, komercinis centras. Svarbus susisiekimo mazgas. Išvystyta džiuto, medvilnės, chemijos, maisto, cemento, metalo, metalurgijos, naftos pramonė.

1966 m. čia įkurtas universitetas. Yra Kadami Mubarako mečetė (XII a.), Džamio mečetė (XVII a.).

Istorija
--------

Čitagongas žinomas nuo I amžiaus. Miestas įgavo svarbą XVI a. kuomet priklausė Portugalijai. 1760-1765 m. jis atiteko Britų Rytų Indijos kompanijai. Į Čitagongą pretenzijų turėjo Mianmaras, ir tai buvo viena iš priežasčių 1824 m. pradėti I Britų ir Mianmaro karą. 1947-1971 m. priklausė Pakistanui (Rytų Pakistano provincija).
| ***Žemiau kalvos 60*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Beneath Hill 60 |
| Kilmės šalis |  Australija |
| Režisierius | Jeremy Sims |
| Scenaristas (-ai) | David Roach |
| Vaidina | Brendan Cowell  Harrison Gilbertson  Steve Le Marquand |
| Metai | 2010 |
| Žanras | karinė drama |
| Trukmė | 122 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 9 mln. JAV dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Žemiau kavos 60** (angl.  *Beneath Hill 60*) – 2010 m. Australijoje sukurta karinė drama apie šios šalies karių dalyvavimą Pirmajame pasauliniame kare.

Juosta paremta tikrais įvykiais ir pelnė 8 Australijos kino apdovanojimus.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Brendan Cowell – Oliveris Vudvardas
* Alan Dukes – Džimas Snedonas
* Harrison Gilbertson – Frankas Tifinas
* Steve Le Marquand – Bilas Freizeris
* Gyton Grantley – Normanas Morisas

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Oliveris Vudvardas vadovauja australų minuotojų būriui, kuris kasa tunelį po vokiečių pozicijomis ir sprogdindami užtaisus padeda anglų kariuomenei vykdyti puolimus viršuje. Po sėkmingai įvykdytos operacijos būrys perkeliamas į Belgiją, kur turi padėti kariuomenei užimti aukštumą, vadinamą Kalva 60. Ten įsitvirtinusios didelės vokiečių pajėgos, kurių niekaip nepavyksta įveikti sausumos kariuomenei, todėl britai nori iškasti tunelius ir atlikti seriją sprogdinimų tiesiai po vokiečių apkasais.

Vudvardo būrys imasi darbo, o vokiečiai, įtardami priešus ruošiant sprogmenis, taip pat ima kasti tunelį. Prieš pat prasidedant sprogimams, įvyksta griūtis ir dalis Vudvardo būrio lieka atkirsti tunelyje, tačiau sustabdyti planuotos operacijos nebelieka laiko.
**HD 82943 c** – egzoplaneta, skriejanti apie geltonąją nykštukę HD 82943, esančią Hidros žvaigždyne. Nuo Saulės sistemos nutolusi apie 90,2 šviesmečio (27,7 parseko).

HD 82943 c yra dujinė milžinė. Planetos masė siekia 1,959 Jupiterio masės, o spindulys – apytikriai 1,2 karto didesnis nei Jupiterio. HD 82943 c pusiausvyros temperatūra – 315 K. Apie savo žvaigždę ši egzoplaneta apskrieja per maždaug 220,1 paros, jos orbitos spindulys – 0,74345 av, o ekscentricitetas – 0,37. Planetos orbitos parametrai nustatyti remiantis 10 metų trukusiais radialinių greičių matavimais, atliktais W. M. Keck observatorijoje (Havajai, JAV).

Apie HD 82943 c atradimą pranešta 2001 m. Planeta aptikta Čilėje, Atakamos dykumoje, esančioje La Siljos observatorijoje, taikant radialinių greičių metodą. Be HD 82943 c, šioje sistemoje dar aptiktos HD 82943 b ir HD 82943 d planetos (HD 82943 c skrieja arčiausiai HD 82943 žvaigždės). HD 82943 b bei HD 82943 c planetos sudaro 2:1 vidutinio judėjimo orbitinį rezonansą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „HD 82943 c". ExoKyoto. Nuoroda tikrinta 2020-03-31.
2. 1 2 3  „HD 82943 c". NASA Exoplanet Exploration. Nuoroda tikrinta 2020-03-31.
3. 1 2 3  „HD 82943 c". Open Exoplanet Catalogue. Nuoroda tikrinta 2020-03-31.
4. ↑  "Exoplanets: The Hunt Continues!". Pranešimas spaudai. 2001-04-04.. Prieigos data 2020-03-31.
5. ↑  „Planet HD 82943 c". The Extrasolar Planets Encyclopaedia. Nuoroda tikrinta 2020-03-31.
6. ↑  Mayor, M.; et al. (2004). „The CORALIE survey for southern extra-solar planets XII. Orbital solutions for 16 extra-solar planets discovered with CORALIE". *Astronomy and Astrophysics* **415** (1): 391–402. Bibcode:2004A&A...415..391M. arXiv:astro-ph/0310316. doi:10.1051/0004-6361:20034250.
| **Danguolė Dauknytė** |
| --- |
| Gimė | 1957 m. lapkričio 8 d. (65 metai)Kaune |
|  |
| Veikla | Lietuvos grafikė. |

**Danguolė Dauknytė** (g. 1957 m. lapkričio 8 d. Kaune) – Lietuvos grafikė.

Biografija
----------

1981 m. baigė Lietuvos dailės institutą, mokytojai Juozas Galkus, Rimtautas Gibavičius, Jonas Kuzminskis. Nuo 1981 m. dėsto Kauno dailės institute (iki 1991 m. Lietuvos dailės instituto fakultetas), nuo 1993 m. docentė, Pramoninės dailės katedros grafikos studijos vedėja.

Kūryba
------

Sukūrė ofortų, akvatintų, monotipijų, linoraižinių (ciklai „Akimirka" 1990 m. „Tu iras" 1994 m. „Meilės paslapčių labirintai" 1995 m. „Diena ir naktis", „Miestas", abu 1997 m. „Sausis – vasaris" 2001 m. „Balta naktis" 2002 m.). Kūriniai abstraktūs, ekspresyvūs, emocionalūs, gausu simbolių, metaforų. Koloritas įvairus: nuo pastelinių pustonių iki ryškiu grynų spalvų.

Nuo 1981 m. dalyvauja parodose, individualios parodos:

* Kaunas – 1991 m. 1997 m.
* Vankuveris – 1993 m.
* Vilnius – 1995 m.
* Paryžius – 1999 m.

Pelnė daug apdovanojimų tarptautinėse parodose. Jos kūrinių turi Lietuvos, Belgijos, Graikijos, Kinijos, Prancūzijos, Turkijos muziejai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Danguolė Dauknytė. ŠMIC Archyvuota kopija 2007-08-07 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Regina Urbonienė. *Danguolė Dauknytė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 531 psl.
| **Kazimieras Ambrozaitis** |
| --- |
| Gimė | 1859 m. gruodžio 25 d.Balandžiai |
| Mirė | 1947 m. (~88 metai) |
|  |
| Veikla | kunigas, mecenatas, visuomenininkas |

**Kazimieras Ambrozaitis** (1859 m. gruodžio 25 d. Balandžiuose, Jurbarko rajonas – 1947 m. kitais šaltiniais 1943 m.) – Lietuvos kunigas, mecenatas, visuomenininkas, kultūrininkas, lietuvybės puoselėtojas JAV.

Biografija
----------

Mokėsi Eržvilko pradžios mokykloje, vėliau privačiai Šiauliuose. 1882 m. išvyko į Maskvą, išlaikė keturių klasių egzaminus. 1886 m. įstojo į Vilniaus kunigų seminariją, tačiau jos nebaigė. Dirbo ir gyveno Saratove, Samaroje, Kijeve.

1895 m. išvyko į JAV. Mokėsi Milvokyje, Šv. Pranciškaus vokiečių katalikų seminarijoje, kurią 1898 m. baigė ir gavo kunigystės šventimus. Kunigavo įvairiose parapijose, 1904 m. persikėlė į Čikagą. K. Ambrozaitis pasižymėjo kaip sumanus organizatorius, religinės minties, tautinės kultūros puoselėtojas. Kūrė lietuviškas parapijas, buvo leidinių „Katalikas", „Žvaigždė", „Lietuva" bendradarbis, pagrindė savo sukurtą lietuvių kalbos rašybą. Taip pat buvo neblogas verslininkas – užsiėmė žemės sklypų perpardavinėjimu. 1918–1919 m. finansiškai rėmė Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo veiklą.

1924 m. grįžo į Lietuvą. Kunigavo nedidelėje parapijoje Tauragės rajone, bet po dvejų metų išvyko į Šiaulius, kur buvo įsigijęs du namus – medinį Stoties g. 20 ir mūrinį Stoties g. 40. Čia baigė tvarkyti savo raštus, išleido rinkinį „Giesmių lobynas" (1925 m.), gramatiką „Kalbos sanskritas" (1929 m.). Būdamas senyvo amžiaus, 1931 m. apsigyveno pas seserį Palendriuose (Kelmės rajonas), kur pats savo iniciatyva, neprašęs jokio Kauno arkivyskupijos leidimo, pagal Šiaulių architekto Vlado Bitės projektą 1935 m. pradėjo statyti bažnyčią. Iš sesers perpirko 10 ha žemės sklypą, ūkio centre pirmiausia surentė kleboniją, joje įrengė laikiną koplytėlę. 1938 m. Palendrių bažnyčia pašventinta, ji tapo pavaldi Kelmės parapijai. 1947 m. kunigui mirus, bažnyčia paversta kolūkio grūdų sandėliu.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-12-30 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Palendriai vakar ir šiandien / Kazys Ambrozaitis. – V.: Vilniaus universiteto leidykla, 2004. – 113 p.: iliustr. – ISBN 9986-19-704-X