| Vienavok. *Wien* |
| --- |
|              |
| *Austrijos parlamento rūmai Vienoje* |
|  |
| 

VienaViena

48°12′30″ š. pl. 16°22′20″ r. ilg.﻿ / ﻿48.20833°š. pl. 16.37222°r. ilg.﻿ / 48.20833; 16.37222﻿ (Viena)Koordinatės: 48°12′30″ š. pl. 16°22′20″ r. ilg.﻿ / ﻿48.20833°š. pl. 16.37222°r. ilg.﻿ / 48.20833; 16.37222﻿ (Viena) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Austrijos vėliava Austrija |
| **Žemė** | Vienos miesto žemė |
|  |
| **Meras/Gubernatorius** | Mikaelis Liudvigas(ASDP) |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 1 920 949  |
| **Plotas** | 414,78 km² |
| **Tankumas** (2021) | 4 631 žm./km² |
| **Altitudė** | 190 m |
|  |
| **Pašto kodas** | 1010–1239, 1400, 1450 |
| **Tinklalapis** | www.wien.gv.at |
|  **Vikiteka** | Viena |
|  |
| **Kirčiavimas** | Víena |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 1033 |

**Viena** (vok. *Wien*) – didžiausias Austrijos miestas, sostinė ir kartu viena iš devynių Austrijos žemių. Pagal gyventojų skaičių Viena yra šeštas pagal dydį miestas Europos Sąjungoje. Miestas įsikūręs rytinėje šalies dalyje netoli sienų su Čekija, Slovakija ir Vengrija. Mieste reziduoja kai kurios tarptautinės organizacijos (JTO, TATENA, OPEC ir kt.).

Šimtmečiais Viena buvo Habsburgų dinastijos rezidencija. Taip miestas tuo metu išsivystė į vieną iš Europos kultūros ir politikos centrų. 2001 m. Vienos senamiestis buvo įrašytas į UNESCO Pasaulio kultūros paveldo sąrašą. Viena kartais vadinama „Muzikos miestu" dėl reikšmingo muzikinio paveldo — vieni garsiausių kompozitorių Volfgangas Amadėjus Mocartas ir Liudvikas van Bethovenas šį miestą vadino savo namais. Viena taip pat sulaukia įvertinimo dėl geros gyvenymo kokybės — *Mercer* sudarytame miestų, kuriuose geriausia gyventi, sąraše paprastai įvertinama geriausiai.

Istorija
--------

### Senovės istorija

J. Sobieskis Kalenbergo mūšyje prie Vienos, Juliusz Kossak paveikslas
Archeologiniai radiniai rodo, kad jau paleolito laikais Vienos teritorijoje buvo apsistoję ir jau nuo neolito, Vienos baseine nuolatos gyveno žmonės. Bronzos amžiuje gyvavo Laidojimo laukų kultūra, geležies amžiuje – Halštato kultūra. Iš keltų laikų yra žinomas opidumas ant Leopoldo kalvos ir keltų gyvenvietė, kuri buvo vadinama *Vedunia*. I a. dabartiniame Vienos miesto centre prie Dunojaus romėnai įkūrė karinę stovyklą Panonijos provincijos sienos apsaugai, apsuptą civilių miesto *Vindobona*. Romėnai čia buvo įsikūrę iki V a. Per didijį tautų kraustymasį jie buvo išstumti iš regiono.

Prie sienos su Vengrija 976 m. Babenbergai įkūrė Ostarrîchi markgrafystę, kurioje taip pat buvo Viena. Jau XI a. Viena buvo svarbus prekybos miestas ir 1155 m. ji tapo sostine. Po vienerių metų Austrijai buvo suteiktas hercogystės statusas, ir Viena tapo hercogo rezidencija. Nuo 1282 m. valdžią perėmė Habsburgai. Miestą jie labai puoselėjo ir plėtė. 1365 m. buvo įkurtas iki dabar egzistuojantis, pats seniausias vokiškai kalbančiose šalyse *Vienos universitetas*.

Du kartus Viena buvo apgulta Osmanų imperijos. Pirma apgultis įvyko 1529 m. rugpjūčio 27 – spalio 14 d. o antroji 1683 m. liepos 14 – rugsėjo 12 d. 1683 m. rugsėjo 12 d. prie Vienos jungtinės ATR ir Austrijos pajėgos, vadovaujamos Jono Sobieskio, sutriuškino osmanus (Kalenbergo mūšis). Šia pergale Osmanų imperijos puolimas Europoje buvo galutinai sustabdytas ir osmanai buvo išvaryti net iš dalies Vengrijos.

*Vienos balius* (1904 m.)
### Naujieji laikai

Didžiosios Prancūzų revoliucijos karų metais Viena buvo du kartus, 1804 m. ir 1809 m. užimta Napoleono armijos. 1804 m. Viena tapo naujai susikūrusios Austrijos imperijos sostine. 1806 m. Vienoje buvo paskelbtas Šventosios Romos Imperijos iširimas. Po Napoleono pralaimėjimo mieste vyko Vienos kongresas, kuriame turėjo būti sureguliuoti nauji politiniai santykiai Europoje.

1873 m. Vienoje vyko Pasaulinė paroda. 1890 m. vasario 1 d. pirmą kartą buvo surengtas *Vienos Balius*. Apie 1900 metus Viena buvo ne tik didžiulės imperijos Centrinėje Europoje sostinė, bet ir trečias pagal dydį metropolis po Londono ir Paryžiaus. Viena aukštosios kultūros ir modernizmo sostine išliko iki pat 1938 m. Vienos kultūrą suformavo imperatoriaus dvaras ir aristokratija. Dauguma šios praeities pėdsakų išliko iki mūsų dienų ir kelia nostalgiją pranykusiai didybės erai, kuri ligšiol atpažįstama Vienoje.

Modernioji Viena
Vienoje koncertavo žymūs to meto kompozitoriai - Johanas Bramsas, Antonas Brukneris, Gustavas Mahleris ir Ričardas Štrausas. Būtent XX amžiaus Vienoje ištakas siekia pasaulio menui didelę įtaką padarę Vienos secesija ir Antroji Vienos mokykla, Adolfo Loso architektūra. Taipogi Vienoje susiformavo psichoanalizė, XX a. filosofijoje įnašą paliko Liudvigas Vitgenšteinas ir Vienos ratelis. 1913 m. centrinėje Vienos dalyje, vos kelių kilometrų spinduliu vienas nuo kito, gyveno Adolfas Hitleris, Levas Trockis, Josipas Titas, Zigmundas Froidas ir Josifas Stalinas. Dalis jų galėjo pastoviai lankytis tose pačiose kavinėse. Savu laiku Vienoje labai plito socialistinės idėjos, dėl to 1918-1934 metų laikotarpiu Viena austrų buvo praminta *Raudonąja Viena* (*Das rote Wien*). 1934 m. Vienoje vyko aršūs mūšiai tarp socialistų ir komunistų vienoje pusėje ir valdžios bei Austrijos valdžios ir fašistų kitoje. Keturias dienas vykusių neramumų metu abiejose pusėse žuvo bent po šimtą žmonių, o patys įvykiai, nors ir trumpai trukę, istoriografijoje vadinami Austrijos pilietiniu karu (vok. *Österreichischer Bürgerkrieg*). Po šių įvykių Austrijoje uždrausta socialdemokratų partija ir profsąjungos bei įsivyravo autoritarinis režimas.

### Austrijos Respublika

Po Pirmojo pasaulinio karo iširo Austrijos-Vengrijos imperija ir buvo sukurta Vokiečių Austrija. 1919 m. rugsėjo 10 d. pasirašyta *Sen Žermeno sutartis*. Ratifikuojant ši sutartį spalio 21 d. *Vokiečių Austrija* pervadinta į *Austriją*. Viena tapo naujai susikūrusios valstybės sostine. 1922 m. sausio 1 d. Viena buvo atskirta nuo Žemutinės Austrijos žemės ir tapo atskira Austrijos žeme, išskyrus 1934–1945 metus. Po Antrojo pasaulinio karo Viena, kaip ir Austrija, buvo padalinta į keturis (JK, JAV, Prancūzijos, Tarybų Sąjungos) sektorius, bet turėjo Tarptautinę Zoną centre. Taip padalinta buvo iki 1955 m.

Vėliau mieste įsikūrė arba atidarė savo filialą daug tarptautinių organizacijų, tokių kaip JTO, TATENA, OPEC ir kt. 2001 m. Vienos senamiestis buvo įrašytas į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą. Šiuo metų Viena, tarptautinių įvertinimų, yra laikoma vienu iš geriausią pragyvenimo lygį turinčių miestų pasaulyje, 2009 m. pasiekė pirmą rangą po jo buvo Ciurichas ir Ženeva, kurie liko antroje ir trečioje vietoje, ir Vankuveris ketvirtoje.

Politinė sistema
----------------

Vienos rotušė
Nuo to to laiko, kai Viena tapo viena iš Austrijos žemių, Vienos meras yra taip pat žemės valdytojas (vok. *Landeshauptmann*), o miesto senatas (vok. *Stadtsenat*) yra žemės vyriausybė (vok. *Landesregierung*), savivaldybės taryba (vok. *Gemeinderat*) yra landtagas. 1934–1945 m. ši konstitucijos taisyklė negaliojo. Nuo 1994 m. Vienos meras ir žemės valdytojas yra Dr. Michael Häupl. Vienoje taip pat yra įsikūrę Austrijos parlamento rūmai ir yra įsikūrusios kitos valstybinės institucijos.

### Miestų partnerystė

Miestai, su kuriais Viena yra pradėjusi partnerystės ryšius:

|  |  |
| --- | --- |
| * Vengrijos vėliava Vengrija, Budapeštas
* Rusijos vėliava Rusija, Maskva
* Ukrainos vėliava Ukraina, Kijevas
* Kroatijos vėliava Kroatija, Zagrebas
* Lenkijos vėliava Lenkija, Varšuva
* Irano vėliava Iranas, Tabrizas
* Turkijos vėliava Turkija, Stambulas
 | * Serbijos vėliava Serbija, Belgradas
* Izraelio vėliava Izraelis, Tel Avivas
* Čekijos vėliava Čekija, Brno
* Slovakijos vėliava Slovakija, Bratislava
* Slovėnijos vėliava Slovėnija, Liubliana
* Tuniso vėliava Tunisas, Tunisas
 |

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Vienos administracinis suskirstymas
Viena yra suskirstita į 23 rajonus (vok. *Bezirk*):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * 1. Innere Stadt
* 2. Leopoldstadt
* 3. Landstraße
* 4. Wieden
* 5. Margareten
* 6. Mariahilf
* 7. Neubau
* 8. Josefstadt
 | * 9. Alsergrund
* 10. Favoriten
* 11. Simmering
* 12. Meidling
* 13. Hietzing
* 14. Penzing
* 15. Rudolfsheim-Fünfhaus
* 16. Ottakring
 | * 17. Hernals
* 18. Währing
* 19. Döbling
* 20. Brigittenau
* 21. Floridsdorf
* 22. Donaustadt
* 23. Liesing
 |

Geografija
----------

Vienos klimato diagrama
Viena yra mažiausia pagal plotą Austrijos žemė (plotas 414,9 km²), apsupta Žemutinės Austrijos žemės, kuriai iki 1921 m. priklausė. Be to, tai vienintelė žemė, kuri nesiriboja su kitomis valstybėmis. Miestas išsidėstęs abipus Dunojaus, Vienos miško Alpių pašlaitėje. Viena yra 40 km nuo Slovakijos sienos, 60 km nuo Bratislavos.

Dėl savo ypatingo statuso kaip miestas-žemė, Viena, palyginti su kitomis Austrijos žemėmis, pirmauja užimamu plotu skirtu transportui ir statyboms. 11,6 % visos teritorijos yra užstatyta žemė, 11,1 % gatvės ir 2,2 % bėgiai. Tuo pat metu Vienoje yra didžiausias procentas sodų, kurie sudaro 28,4 % (117,76 km²). Vandenys sudaro 4,5 %, tik Burgenlande vandenų procentas yra didesnis. Viena yra viena iš keturių Austrijos žemių, kuriose yra užsiimama vyndaryste. 1,6 % užima vynuogynai. Miškai dengia 17,8 % miesto ploto, o dirbama žemė sudaro 14,8 %.

### Klimatas

Klimatas vidutinių platumų, pereinantis iš jūrinio į žemyninį, kurį įtakoja jūrinis iš vakarų ir žemyninis iš rytų. Metinė temperatūra stipriai svyruoja. Vienoje, palyginti, iškrenta ganėtinai mažai kritulių ir vyrauja ilgi sausi periodai. Žiemos, palyginti su kitomis Austrijos dalimis, yra švelnios. Vidutinė metinė temperatūra, miesto centre yra 11,4 °C, o kraštuose 10,2 °C. Vidutinį kritulių kiekį sudaro 600 mm, miesto vakaruose 741,5 mm, o rytuose tik 514,5 mm.

Vienos panorama (2005 m.)

Ekonomika
---------

Viena yra vienas iš turtingiausiu Europos Sąjungos regionų. Viena atsiliko tik nuo Londono, Liuksemburgo, Briuselio bei Hamburgo. Tarptautiniu mastu Viena yra laikoma aukšto lygio miestu.

Vienoje yra įsikūrusi *Vienos vertybinių popierių birža* – vienintelė vertybinių popierių birža Austrijoje. Nuo 2010 m. Viena tapo *CEE Stock Exchange Group* būstine, kuri kaip dukterinė įmonė priklauso ne tik Vienos, bet ir Budapešto, Liublianos ir Prahos biržoms.

Pagal 2001 m. apskaičiavimus, mieste dirbo 821 458 žmonių iš kurių 87 691 dirbo įmonėse. Daugiausiai darbo vietų buvo sukurta Vienos centre.

Vienoje sutelkta apie trečdalis visos Austrijos pramonės produkcijos. Išvystyta mašinų, chemijos, siuvimo, avalynės, poligrafijos, maisto pramonė. Eksportuojama madinga apranga, trikotažas, kepurės, avalynė, muzikos instrumentai ir kt. Gerai išvystytas turizmo sektorius.

### Turizmas

Dėl įvairios architektūros ir „Muzikos miesto", kuriame kūrė tokie muzikai kaip Bethovenas, Mocartas ir Maleris, reputacijos Viena yra vienas mėgstamiausių turistų pamėgtų vietų pasaulyje. Daugumą miesto įžymybių galima aplankyti ištisus metus. Labiausiai lankytinos miesto vietos yra *Šv. Stepono katedra*, *Šenbruno rūmai*, *Šenbruno zoologijos sodas*, *Meno istorijos muziejus*, *Hofburgo rūmai*, *Albertina (muziejus)*, milžiniškas apžvalgos ratas (vok. *Wiener Riesenrad*) ir *MuseumsQuartier* (muziejus).

### Transportas

Viena yra – didelis upių uostas. Miesto transporto sistemą sudaro tarptautinis Švechato (vok. *Schwechat*) oro uostas, vandens transportas, automagistraliniai automobilių keliai, geležinkelis, viešasis transportas (autobusai, tramvajai, metro).

Gyventojai
----------

Vienos panorama
Pirmojo pasaulinio karo pradžioje Vienoje gyveno apie 2,1 mln. gyventojų. Miestas buvo ketvirtas pagal dydį pasaulyje. Po karo Vienos gyventojų skaičius sumažėjo 200 tūkst. Gyventojų skaičius mažėjo iki 1987 m. ir pasiekė 1 484 885 gyventojų. Nuo to laiko gyventojų skaičius vėl didėja ir iki 2030 m. (kitais spėjimais iki 2050 m.) vėl turėtu pasiekti 2 mln. To priežastis yra imigracija. 2007 m. pradžioje mieste gyveno 1,7 mln. gyventojų iš kurių 24 % gimę ne Austrijoje. 16 % Vienos gyventojų nėra Austrijos piliečiai. Apie 48 000 turkų ir apie 120 000 gyventojų iš buvusios Jugoslavijos sudaro didžiausią užsieniečių dalį Vienoje. Nuo 2002 m. padidėjo vokiečių imigracija.

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1754 m. ir 2009 m.** |
| **1754 m.** | **1810 m.** | **1869 m.sur.** | **1900 m.sur.** | **1916 m.** | **1934 m.sur.** | **1971 m.sur.** | **1988 m.** | **2001 m.sur.** | **2009 m.** |
| 175 460 | 224 548 | 900 998 | 1 769 137 | 2 239 000 | 1 935 881 | 1 619 885 | 1 506 201 | 1 550 123 | 1 697 982 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

### Ryšiai su Lietuva

Erchercogienės Marijos Kristinos Habsburgietės-Lotaringietės kenotafas Šv. Augustino bažnyčioje (vok. *Augustinerkirche*). Ji buvo ištekėjusi už Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio Augusto III sūnaus Alberto, todėl paminkle pavaizduotas ir Lietuvos Vytis.
Į Austrijos sostinę semtis mokslo žinių lietuviai vyko nuo XVI a. 1750–1752 m. Vienoje architektūrą studijavo Tomas Žebrauskas. Vėliau Vienos aukštosiose mokyklose mokėsi: Darius Lapinskas, Alfonsas Dargis, Antanas Tamošaitis, Jonas Byra, Mykolas Marcinkevičius, Veronika Alseikienė, Juozapas Montvila, Kazys Boruta, Kazys Daukšas, Stasys Vainiūnas, Vytautas Girdzijauskas, Alfonsas Gučas, Andrius Bulota, Petras Lukas, Ona Lukauskaitė-Poškienė, Antanas Vasys-Vasiliauskas, Leonas Baltrus, Antanas Makačinas, Justinas Karosas, Juozas Dauparas, Kazimieras Alminas, Ignas Skrupskelis, Anatolijus Rozenbliumas, Juozas Ąžuolaitis, Adolfas Akelaitis, Jonas Laužikas, Antanas Milaknis, Jonas Balys, Liudas Vilimas, Alė Rūta, Edmundas Arbas-Arbačiauskas ir kt.

Vienoje Juozas Mažeika 1937 m. tarptautiniame jaunųjų dainininkų konkurse laimėjo sidabro, o birbyninkas Pranciškus Budrius tarptautiniame atlikėjų konkurse 1959 m. – aukso medalį.

Per Antrąjį pasaulinį karą į miestą nemažai lietuvių buvo atvežti darbams, o paskutiniaisiais karo mėnesiais jame susitelkė pabėgėliai iš Lietuvos. Pokaryje tautiečiai susibūrė į bendruomenę, Lietuvos Nepriklausomybės dieną minima Palavičini rūmuose ir garsiame Esterhazy restorane, kurio vyno rūsiuose po Kalenbergo mūšio pergalę šventė Jono Sobieskio daliniuose kovoję lietuvių kariai .

### Religija

Vienos gyventojų religija pagal 2001 m. gyventojų surašymą:

|  |  |
| --- | --- |
| Katalikai | 49,2 % |
| Nereligingi | 25,7 % |
| Musulmonai | 7,8 % |
| Stačiatikiai | 6,0 % |
| Protestantai (daugiausia Liuteronai) | 4,7 % |
| Judėjai | 0,5 % |
| Kitos arba nežinoma | 6,3 % |

Kultūra ir miesto įžymybės
--------------------------

Hofburgo rūmų pietinio sparno Naujoji pilis (vok. *Neue Burg*)
Šiais laikais buvusių kaizerių rūmuose buvo įrengti pasaulinio lygio meno kūrinių muziejai ir parodos. Dalis vienos kultūros yra laikomi kaizerių palikimų mieste pastatyti *Hofburgo rūmai*, *Šenbruno rūmai* ir *Belvederio dvaras*. Ispanijos jojimo mokykloje yra rengiami renginiai, kuriuose yra atliekama, aukščiausiu lygiu išdresuotų arklių programa.

Moksle Viena pasižymėjo, ypač medicinos srityje. Mieste tebeveikia seniausias universitetas (*Vienos universitetas*) vokiškai kalbančiose šalyse. Jo žymiausias profesorius buvo Zigmundas Froidas. Taip pat žymūs yra Vienos filosofų ratelis (vok. *Wiener Kreis der Philosophie*) ir Austrijos ekonomikos teorijos mokykla (vok. *Österreichische Schule der Wirtschaftstheorie*).

Tarptautiniu mastu buvo ir yra svarbus Vienos muzikinis gyvenimas. Tai įtvirtino tokie kompozitoriai kaip Mocartas, Bethovenas, Štrausas, Maleris ir Šionbergas. Vienos valsas yra populiarus dar iki šių dienų. Šiais laikais žinomiausi muzikos objektai yra *Vienos filharmonija*, *Vienos simfoninis orkestras*, *Vienos opera* ir ansamblis *Concertus Musicus Wien*. Mieste įsikūręs vienas garsiausių vaikų chorų pasaulyje.

Mieste gausu teatrų, operų, muziejų ir kitų kultūros objektų. Vienoje kasmet rengiamas *Vienos operos balius* (vok. *Wiener Opernball*), vykstantis Vienos operoje.

Vienoje yra įspūdingas senamiestis, kuriame yra *Hofburgo rūmai* (Habsburgų rezidencija; XVI–XIX a.), *Šv. Stepono katedra* (XII–XV a.),  *Wiener Riesenrad*, *Ispanijos jojimo mokykla*, *Šionbruno rūmai*, *Valstybiniai operos rūmai*, *Meno istorijos muziejus*, *Vienos miškas* ir kt. Išlikę daug baroko stiliaus XVII–XVIII a. pastatų. Kahlenberg’o rajone, ant kalvos stovi barokinė *Šv. Juozapo koplyčia* su ATR bajorų, dalyvavusių 1683 m. mūšyje prieš osmanus, herbais. Taip pat yra L. van Bethoveno, J. Haidno, V. A. Mocarto, F. Šuberto, J. Štrauso namai-muziejai.

### Sportas

Daugiausia mieste yra futbolo klubų. Be jų, dar yra daug ledo ritulio klubų, (*Vienna Capitals* vyrų ir *EHV Sabres Wien* moterų), tapusių Austrijos čempionais. Vienos miesto salėje vyko Pasaulio ledo ritulio čempionatas. *WBV Homerunners* yra tape Austrijos beisbolo čempionais. Tinklinio klubas *aon hotVolleys* ir rankinio *Aon Fivers Margareten* tapo Austrijos čempionais. Vienoje taip pat vyksta daug kitų sporto renginių kaip *Vienos miesto maratonas* ir kt.

#### Futbolas

* 2008 m. birželio 29 Vienos E. Hapelio stadione vyko XIII Europos futbolo čempionato finalas.
* Mieste yra įsikūrę šie futbolo klubai:

* VfB Admira Wacker Mödling
* FK Austria Wien
* Brigittenauer AC
* Favoritner AC
* First Vienna FC
* SC Hakoah Wien
* ASV Hertha Wien
* SK Rapid Wien
* SpC Rudolfshügel
* Simmeringer SC
* SK Slovan-HAC
* FAC Team für Wien
* SC Wacker Wien
* FC Wien
* Wiener AC
* Wiener AF
* Wiener SC

Galerija
--------

* Vienos universitetasVienos universitetas
* Vienos koncertų salėVienos koncertų salė
* Vienos operaVienos opera
* Meno istorijos muziejus Meno istorijos muziejus
* Albertina (muziejus)Albertina (muziejus)
* Milžino Ferio ratasMilžino Ferio ratas
* Hofburgo rūmaiHofburgo rūmai
* Šv. Stepono katedraŠv. Stepono katedra

Šaltiniai
---------

1. Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2021 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2021) Archyvuota kopija 2021-10-08 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2021 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2021) Archyvuota kopija 2021-10-08 iš Wayback Machine projekto.
3. Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2021 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2021) Archyvuota kopija 2021-10-08 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2021 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2021) Archyvuota kopija 2021-10-08 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  „Vienna – the City of Music – Vienna – Now or Never". Wien.info. Nuoroda tikrinta 2012 m. gegužės 12 d. `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|access-date=` (pagalba)
6. ↑  Quality of living city ranking (Mercer, 2019 m.)
7. ↑  
„1913: When Hitler, Trotsky, Tito, Freud and Stalin all lived in the same place". *BBC News*. 2013 m. balandžio 18 d. Nuoroda tikrinta 2013 m. lapkričio 11 d. „Freud's favourite haunt, the Cafe Landtmann, still stands on the Ring, the renowned boulevard which surrounds the city's historic Innere Stadt.  
 Daroma prielaida, kad tą pačią kavinę galėjo būti pamėgę Hitleris ir Trockis." `{{cite web}}`: Patikrinkite date reikšmes: `|access-date=` ir `|date=` (pagalba)
8. ↑  „Historic Centre of Vienna". UNESCO.
9. ↑  Quality of Living Survey, Mercer Human Resource Consulting
10. ↑  „Intercity and International Cooperation of the City of Zagreb". © 2006-2009 City of Zagreb. Suarchyvuotas originalas 2017-07-07. Nuoroda tikrinta 2009-06-23.
11. ↑  „Miasta partnerskie Warszawy". *um.warszawa.pl*. Biuro Promocji Miasta. 2005-05-04. Suarchyvuotas originalas 2007-10-11. Nuoroda tikrinta 2008-08-29.
12. ↑  Agreement between Vienna and Tabriz Municipality *in* *Persiškai*[neveikianti nuoroda]
13. ↑  „Brno - oficiální web statutárního města Brna". *brno.cz* (čekų). Suarchyvuotas originalas 2016-08-22. Nuoroda tikrinta 2017-02-27. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
14. ↑  „*Bratislava City - Twin Towns*". © 2003-2008 Bratislava-City.sk. Nuoroda tikrinta 2008-10-26.
15. ↑  Statistisches Jahrbuch Österreich 2010, S.37, Fläche und Benützungsarten, Stand: 1. Jänner 2009
16. ↑  *Wien fünftreichste Region der EU*, Der Standard, 19. Februar 2007
17. ↑  B2B-Website des WienTourismus, Sehenswürdigkeitenstatistik 2006 und 2007[neveikianti nuoroda]
18. ↑  *Migrationsbericht: Deutsche auf Vormarsch Archyvuota kopija 2011-08-21 iš Wayback Machine projekto.*, ORF online, 11. Dezember 2007
19. ↑  2007 m. Lietuvos URM informacija[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Viena**

* Vienos istorinis centras (anglų ir prancūzų k.)
* Vienos fotogalerija
* Miesto svetainė (vokiečių ir anglų k.)
* Vienos gidas (anglų ir vokiečių k.)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos šalių sostinės |
| --- |
|  |
| 
Nyderlandai Amsterdamas · Andora Andora · Turkija Ankara · Graikija Atėnai · Azerbaidžanas Baku · Serbija Belgradas · Vokietija Berlynas · Šveicarija Bernas · Slovakija Bratislava · Belgija Briuselis · Vengrija Budapeštas · Rumunija Bukareštas · Airija Dublinas · Suomija Helsinkis · Armėnija Jerevanas · Ukraina Kijevas · Moldavija Kišiniovas · Danija Kopenhaga · Portugalija Lisabona · Slovėnija Liubliana · Liuksemburgas Liuksemburgas · Jungtinė Karalystė Londonas · Ispanija Madridas · Rusija Maskva · Baltarusija Minskas · Monakas Monakas · Kipras Nikosija · Norvegija Oslas · Prancūzija Paryžius · Juodkalnija Podgorica · Čekija Praha · Kosovas Priština · Islandija Reikjavikas · Latvija Ryga · Italija Roma · San Marinas San Marinas · Bosnija ir Hercegovina Sarajevas · Šiaurės Makedonija Skopjė · Bulgarija Sofija · Švedija Stokholmas · Estija Talinas · Gruzija Tbilisis · Albanija Tirana · Lichtenšteinas Vaducas · Malta Valeta · Lenkija Varšuva · Vatikanas Vatikanas · Austrija Viena · Lietuva Vilnius · Kroatija Zagrebas |  |

 |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RAustrijos žemės |
| --- |
|  |
| 
Aukštutinė Austrija · Burgenlandas · Forarlbergas · Karintija · Štirija · Tirolis · Viena · Zalcburgas · Žemutinė Austrija | Austrija |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Austrijoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Zalcburgo istorinis centras (1996) · Šenbruno rūmai ir sodai (1996) · Halštato-Dachšteino/Zalckamerguto kultūrinis kraštovaizdis (1997) · Zemeringo geležinkelis (1998) · Graco istorinis centras ir Egenbergo pilis (1999) · Vachau kultūrinis kraštovaizdis (2000) · Vienos istorinis centras (2001) · Fertės/Noizidlio ežero kultūrinis kraštovaizdis (2001, kartu su Vengrija) · Priešistoriniai Alpių namai ant polių (2011, kartu su kitomis penkiomis valstybėmis) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2017, kartu su 19 kitų valstybių) · Didžiosios Europos spa (Badenas prie Vienos) (2021, kartu su kitomis šešiomis valstybėmis) · Romos imperijos ribos, Dunojaus limai (2021, kartu su Vokietija ir Slovakija) | Austrijos vėliavaAustrijos vėliava |
|  |
|  Nematerialusis | 
Medžioklė su sakalais (2010, kartu su 18 kitų valstybių) · Šemenlaufenas, Imsto miesto šventė Austrijoje (2012) · Klasikinis jodinėjimas ir Ispanijos jojimo mokykla Vienoje (2015) · Regioniniai amatų centrai: tradicinių rankdarbių kultūrinio paveldo išsaugojimo strategija (2016) · Griūčių rizikos valdymas (2018, kartu su Šveicarija) · Europos indigo dažyba (2018, kartu su Čekija, Vokietija, Vengrija ir Slovakija) · Piemenų migracija, sezoninis gyvulių varymas Viduržemio jūros regione ir Alpėse (2019, kartu su Italija ir Graikija) · Katedrų statymo talkos Europoje, arba Bauhütten: žinios, jų perdavimas, žinių ir inovacijų vystymas (2020, kartu su Vokietija, Prancūzija, Norvegija ir Šveicarija) · Lipizanerių veislės žirgų veisimo tradicijos (2022, kartu su 7 kitomis valstybėmis) · Miško plukdymas (2022, kartu su 5 kitomis valstybėmis) · Tradicinė irigacija: žinios, technikos ir organizavimas (2023, kartu su 6 kitomis valstybėmis) |

 |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDunojus |
| --- |
|  |
| Šalys | 
Vokietija · Austrija · Slovakija · Vengrija · Kroatija · Serbija · Bulgarija · Rumunija · Moldavija · Ukraina | Dunojus žemėlapyje |
|  |
| Miestai | 
Ulmas · Ingolštatas · Rėgensburgas · Pasau · Lincas · Viena · Bratislava · Dėras · Budapeštas · Novi Sadas · Belgradas · Rusė · Breila · Galacis · Izmajilas · Tulča |
|  |
| Intakai | 
Ileris · Lechas · Regenas · Izaras · Inas · Morava · Vahas · Hronas · Ipelis · Drava · Tisa · Sava · Tamišas · Didžioji Morava · Timokas · Žiu · Iskeras · Oltas · Osemas · Jantra · Vedeja · Ardžešas · Jalomica · Siretas · Prutas |

 |


|  |  |
| --- | --- |
|  | Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu. |