recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Jastšembas Zdrujuslenk. *Jastrzębie-Zdrój* |
| --- |
|              |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

Jastšembas ZdrujusJastšembas Zdrujus

49°57′0″ š. pl. 18°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿49.95000°š. pl. 18.58333°r. ilg.﻿ / 49.95000; 18.58333﻿ (Jastšembas Zdrujus)Koordinatės: 49°57′0″ š. pl. 18°35′0″ r. ilg.﻿ / ﻿49.95000°š. pl. 18.58333°r. ilg.﻿ / 49.95000; 18.58333﻿ (Jastšembas Zdrujus) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | {{{alias}}} Silezijos vaivadija |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 92 462  |
| **Plotas** | 85 km² |
| **Tankumas** (2010) | 1 088 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Jastšembas Zdrujus |

**Jastšembas Zdrujus** (lenk. *Jastrzębie-Zdrój*, vok. *Bad Königsdorff-Jastrzemb*) – miestas-apskritis Lenkijos pietuose, prie Čekijos sienos. 92 tūkst. gyventojų (2010). 1963 m. suteiktos miesto teisės. Iškilo kaip kurortas, tačiau XX amžiaus 7-ąjį dešimtmetį pradėjus angliakasybą, populiarumas sumažėjo.

Istorija
--------

1293 m. pirmasis vietovės paminėjimas rašytiniuose šaltiniuose. Juose minima Bzė (lenkiškai Bzie), kuri įėjo į Opolės kunigaikštijos sudėtį. 

Iki 1742 m. priklausė Silezijos kunigaikštystėms. O nuo 1742 m. Prūsijos karalystės dalis.

Iki pat 1922 m. priklausė Vokietijai. 1922 m. atiteko Lenkijai. 1922-1939 m. priklausė autonominei Silezijos vaivadijai. 

Lenkai valdė miestą iki Hitlerio invazijos į šalį 1939 m. O 1945 m. atiteko lenkijai, kuri miestą valdo iki šiol.

Po administracinės reformos nuo 1999 m. sausio 1 d. priskirtas Silezijos vaivadijai.

Sportas
-------

* GKS 1962 Jastrzębie futbolo klubas.
* Miesto stadionas, kurio talpa 15 000 žiūrovų.

Galerija
--------

#### Miesto pastatai

* Futbolo stadionasFutbolo stadionas
* Futbolo stadionasFutbolo stadionas
* Dvaras miesteDvaras mieste
* RūmaiRūmai
* Fachverkinė architektūraFachverkinė architektūra
* MiesteMieste
* JAS-MOS bendrovėJAS-MOS bendrovė
* GeležinkelisGeležinkelis
* MosnovkaMosnovka
* PastatasPastatas
* sanatorijasanatorija
* Tiltelis parkeTiltelis parke

#### Kulto pastatai

* Šv.Barboros ir Šv.Juozapo bažnyčiaŠv.Barboros ir Šv.Juozapo bažnyčia
* bažnyčiabažnyčia
* bažnyčiabažnyčia
* koplyčiakoplyčia
* bažnyčiabažnyčia
* bažnyčiabažnyčia
* SinagogaSinagoga

Nuorodos
--------

* Oficiali miesto svetainė (lenkų k.)
Koordinatės: 55°49′42″š. pl. 23°02′51″r. ilg.﻿ / ﻿55.828372°š. pl. 23.047442°r. ilg.﻿ / 55.828372; 23.047442


|  Kurtuvėnų Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Šiaulių |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kurtuvėnai |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1796 m. |
| **Stilius** | barokas |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia.*
**Kurtuvėnų Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kurtuvėnų miestelyje, patvenktos Kurtuvos kairiajame krante. Vėlyvojo baroko stiliaus.

Istorija
--------

Pirmąją bažnyčią ant piliakalnio 1472–1495 m. pastatė Mykolas Jogelavičius. Ji minima ir 1597 m. Prie bažnyčios buvo varpinė su 2 varpais, klebonija. Parapijai priklausė malūnas prie Dubysos ir ūkis. Apie 1570–1614 m. evangelikai reformatai bažnyčią pasisavino. Jie po 1614 m. Kurtuvėnuose pasistatė bažnyčią. Ji XVII a. 2-ojoje pusėje sunyko.

1684 m. katalikai pasistatė naują bažnyčią. Nagurskiai 1783–1796 m. pagal Martyno Knakfuso projektą pastatė dabartinę. Nuo 1804 m. veikė parapinė mokykla. Kapinėse 1858 m. pastatyta koplyčia. 1908–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Kurtuvėnų parapijai nuo 1858 m. priklausė Gordų filija (10 km į pietus nuo Kurtuvėnų, dabar Vijurkų kaimas). Apie 1814 m. prie Gordų dvaro pastatyta koplyčia. Iš Pašiaušės jėzuitų bažnyčios 1835 m. atvežti varpai, liturginiai reikmenys.

1858 m. pastatyta bažnyčia. Gorduose nuo 1859 m. kunigo nebuvo. Gordų dvaras XX a. pradžioje išdalintas rusų kolonistams. Jie pasisavino bažnyčios žemę, 1913 m. nusiaubė bažnyčią, išardė vargonus. Per Antrąjį pasaulinį karą sudegė.

Architektūra
------------

Bažnyčia vėlyvojo baroko stiliaus, halinė, dvibokštė, su apside. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora mūrinė. Jame stovi medinė varpinė.

Nuotraukos
----------

* Bažnyčios profilis
* Kurtuvėnų bažnyčia
* 
* Kurtuvėnų bažnyčia nuo buvusios turgaus aikštės
* Bažnyčios bokštai nuo dvaro pusės
* 
* Kurtuvėnų bažnyčios bokštas
* Kurtuvėnų bažnyčia remonto metu
* Kurtuvėnų bažnyčios altorius
* Kurtuvėnų bažnyčios vargonai
* Bažnyčios požemiai
* Bažnyčios fundatoriaus Jokūbo Nagurskio kapas

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kurtuvėnų Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Kurtuvėnų šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia
* Istorija Archyvuota kopija 2007-09-28 iš Wayback Machine projekto.
* Bažnyčios nuotraukų galerija[neveikianti nuoroda]
* Keliautojo įspūdžiai apie bažnyčią
| Jefremovas*Ефремов* |
| --- |
|        |
| *Sverdlovo gatvė Jefremove* |
|  |
| 

JefremovasJefremovas

53°08′00″ š. pl. 38°04′00″ r. ilg.﻿ / ﻿53.13333°š. pl. 38.06667°r. ilg.﻿ / 53.13333; 38.06667﻿ (Jefremovas (miestas))Koordinatės: 53°08′00″ š. pl. 38°04′00″ r. ilg.﻿ / ﻿53.13333°š. pl. 38.06667°r. ilg.﻿ / 53.13333; 38.06667﻿ (Jefremovas (miestas)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+4) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Tulos sritis Tulos sritis |
| **Rajonas** | Jefremovo rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2018) | 35 168  |
| **Plotas** | 21,8 km² |
| **Tankumas** (2018) | 1 613 žm./km² |
| **Altitudė** | 200 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Jefremovas |

**Jefremovas** (rus. *Ефремов*) – miestas Rusijoje, Tulos srityje, 120 km į pietryčius nuo Tulos, prie Krasivaja Mečios upės; rajono centras, vienas svarbiausių srities miestų. Geležinkelio stotis prie Maskvos–Donbaso linijos, netoli miesto praeina „Dono" plentas. Didelis chemijos pramonės centras (sintetinio kaučiuko, sieros rūgšties, šėralų papildų gamyba), biochemijos (maltodekstrinas, gliukozė, krakmolas, augaliniai aliejai, maisto priedai), maisto (duonos, sūrių) pramonė, veikia šiluminė jėgainė. Veikia kraštotyros, Ivano Bunino, sintetinio kaučiuko muziejai, soboras, kelios cerkvės. Išlikę XIX a. architektūros. Apylinkės pasižymi gamtos vertybėmis (Meščeros dendrarijus, Žirgo akmuo, karstinis Volovo ežeras).

Istorija
--------

Gyvenvietė ėmė kurtis XVII a. pirmoje pusėje, 1637 m. pastatyta medinė tvirtovė. 1777 m. Jefremovui suteiktos miesto teisės. XVIII–XIX a. buvo svarbus prekybos grūdais centras. Ėmė augti 1874 m. nutiesus geležinkelį. TSRS laikais imta plėtoti chemijos pramonė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 148
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Jono Labdario bažnyčia.*
Koordinatės: 55°56′03″š. pl. 22°38′42″r. ilg.﻿ / ﻿55.934131°š. pl. 22.645071°r. ilg.﻿ / 55.934131; 22.645071

|  Upynos Šv. Jono Labdario bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Telšių |
| **Savivaldybė** | Telšių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Upyna (Telšiai) |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1807 m. |

**Upynos Šv. Jono Labdario bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Upynos kaime, prie Luokės - Kuršėnų kelio, Upynos (Virvytės dešiniojo intako) dešiniajame krante.

Istorija
--------

2015 m. kovo mėn.
Dvarininkai Jonas Žukauskas ir Teresė Žukauskienė 1807 m. pastatė medinę bažnyčią ir paskyrė jai valaką žemės. Buvo Luokės parapijos filija. 1924 m. įkurta parapija. 1934 m. bažnyčia išdažyta, atnaujinti altoriai.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu. Joje įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi varpinė.
Koordinatės: 54°54′36.9″ š. pl. 24°6′38.94″ r. ilg.﻿ / ﻿54.910250°š. pl. 24.1108167°r. ilg.﻿ / 54.910250; 24.1108167


|  Karčiupio koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Kauno II |
| **Savivaldybė** | Kaišiadorių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Karčiupis |
| **Adresas** | Miško g. 2A |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 2007 m. |

**Karčiupio Švč. Mergelės Marijos Krikščionių pagalbos koplyčia** – naujai pastatyta koplyčia, veikianti Karčiupyje, Kaišiadorių rajone. Aptarnauja Rumšiškių bažnyčios klebonas, pamaldos vyksta kiekvieną sekmadienį.

Istorija
--------

Šoninis fasadas iš rytų 
Sovietmečiu, statant Kauno hidroelektrinę, daugelis gyventojų iš būsimų marių dugno buvo keliami į naujas gyvenamąsias vietas. Viena tokių vietų naujakuriams pasitarnavo Karčiupio kaimas šalia magistralės  **A1**  Vilnius–Kaunas–Klaipėda . Jame gyvena apie 100 nuolatinių gyventojų, antra tiek jų apsigyvena vasarą soduose. Ši vietovė priklauso Rumšiškių Šv. arkangelo Mykolo parapijai. 

Vietos religinės bendruomenės ilgai puoselėta mintis pastatyti Karčiupio gyvenvietėje koplyčią galiausiai įgyvendinta 2007 m. Naują statinį rugsėjo 30 d. pašventino Kauno arkivyskupas Sigitas Tamkevičius. Koplyčią papuošė Švč. Mergelės Marijos Krikščionių pagalbos paveikslas. Koplyčios statybos iniciatorius - buvęs Rumšiškių bažnyčios klebonas kun. Stasys Šileika (1919–2014). 

Koplyčios projekto autoriai – kaišiadoriškiai architektai Asta Stalaučinskienė ir Vidas Stalaučinskas.

Išnašos
-------

1. ↑  Rumšiškių Šv. arkangelo Mykolo parapija (dekanato inf.)
2. ↑  Pašventinta nauja Švč. Mergelės Marijos Krikščionių pagalbos koplyčiaArchyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Kristina Budrikaitė. Naujosios koplyčios Lietuvoje. VGTU virtuali biblioteka, 2011, p. 84
4. ↑  AV projektavimo studija. Karčiupio koplyčia Archyvuota kopija 2021-04-14 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°52′0.491″ š. pl. 23°29′51.608″ r. ilg.﻿ / ﻿55.86680306°š. pl. 23.49766889°r. ilg.﻿ / 55.86680306; 23.49766889

|  Kurų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Radviliškio |
| **Savivaldybė** | Radviliškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Šniūraičiai |
| **Adresas** | Kurų g. 23 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1857 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.*
**Kurų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Šniūraičiuose (iki 1982 m. Kuruose), 0,8 km į rytus nuo kelio  **A9**  Panevėžys–Šiauliai . Liaudies architektūros formų.

Istorija
--------

Apie 1765 m. Kuruose pastatyta koplyčia. Ji 1803 m. buvo atnaujinta. Priklausė Radviliškio parapijai. Kuruose gyveno kunigas. Radviliškio klebono iniciatyva 1857 m. pastatyta dabartinė koplyčia. Po Antrojo pasaulinio karo vadinama bažnyčia.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, su šoninėmis zakristijomis, trisiene apside ir bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su masyviais arkiniais vartais.
Koordinatės: 55°04′34″š. pl. 24°15′43″r. ilg.﻿ / ﻿55.076133°š. pl. 24.261957°r. ilg.﻿ / 55.076133; 24.261957


|  Jonavos Šv. apaštalo Jono parapijos koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Jonavos |
| **Savivaldybė** | Jonavos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Jonava |
| **Adresas** | Chemikų g. 136 |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 2012 m. |

**Jonavos Šv. apaštalo Jono parapijos koplyčia** – naujai įrengta koplyčia Jonavoje, Rimkų mikrorajone, Chemikų g. 136. Priklauso Jonavos Šv. apaštalo Jono parapijai. Koplyčia įsikūrusi 2012 m. pritaikytame sovietmečiu statytame visuomeniniame pastate. Joje yra 100 sėdimų vietų, kasdien (išskyrus pirmadienius) laikomos šv. Mišios. Tikintiesiems atstoja parapijos bažnyčią.

Koplyčios viduje

Istorija
--------

Arkivyskupo metropolito Sigito Tamkevičaius dekretu 2008 m. buvo įsteigta naujoji parapija, pavadinta Šv. apaštalo Jono vardu. 2012 m. spalio 7 d. pašventinta parapijos naujoji koplyčia. Tikinčiuosius į pirmą kartą koplyčioje aukojamas šv. Mišias pakvietė parapijos klebonas kun. Audrius Mikitiukas. 2008 metais Jonavoje įkurtos naujosios parapijos nariai iki šiol melsdavosi senojoje Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčioje miesto centre.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jonavos Šv. apaštalo Jono parapija (dekanato inf.)

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jonavos Šv. apaštalo Jono parapijos koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos svetainė
* Į koplyčią – kaip į autobusą? (*aliojonava.lt*)
* Pašventinta Švento apaštalo Jono koplyčia Jonavoje[neveikianti nuoroda] (*jonavietis.lt*)
|  Juchnovec Košcelnų Dievo Motinos Šeimos Karalienės sanktuariumas |
| --- |
|  |
| **Dekanatas** | Balstogės Nove Miasto |
| **Savivaldybė** | Juchnoveco Košcelnių valsčius |
| **Gyvenvietė** | Juchnovec Košcelnai |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1788 m. |


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juchnovec Košcelnų Dievo Motinos Šeimos Karalienės sanktuariumas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Juchnovec Košcelnų Dievo Motinos Šeimos Karalienės sanktuariumas** (lenk. *Sanktuarium Matki Bożej Królowej Rodzin w Juchnowcu*) – Romos katalikų bažnyčia šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje, Juchnoveco Košcelnių valsčiuje, Juchnovec Košcelnų kaime. Bažnyčia priklauso Juchnovec Košcelnų Šv. Trejybės parapijai.

Istorija
--------

1764 m. klebonas *Jozafat Wołłosowicz* inicijavo naujos mūrinės bažnyčios statybas vietoje anksčiau 1547 m. pastatytos medinės bažnyčios. 1788 m. statybos buvo užbaigtos. 1906 m. prie bažnyčios buvo pastatytas bokštas. Kai parapija priklausė Vilniaus arkivyskupijai tai ši bažnyčia buvo viena iš trijų *Dievo Motinos* kulto vietų, kitos dvi šventovės yra Aušros vartai Vilniuje ir Ružanistoko Mergelės Marijos sanktuariumas Ružanistoke.

* Paminklas popiežiui Jonui Pauliui II

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie parapiją (lenk.) Archyvuota kopija 2013-10-21 iš Wayback Machine projekto.;
* Aprašymas apie sanktuariumą (lenk.) Archyvuota kopija 2009-03-30 iš Wayback Machine projekto..

Koordinatės: 53°01′06″ š. pl. 23°08′27″ r. ilg.﻿ / ﻿53.01833°š. pl. 23.14083°r. ilg.﻿ / 53.01833; 23.14083
Koordinatės: 56°13′40″š. pl. 21°56′58″r. ilg.﻿ / ﻿56.227846°š. pl. 21.949314°r. ilg.﻿ / 56.227846; 21.949314


|  Vaičaičių Šv. Onos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Skuodo |
| **Savivaldybė** | Skuodo rajonas |
| **Gyvenvietė** | Vaičaičiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1921 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Onos bažnyčia.*
**Vaičaičių Šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Vaičaičių kaime, 1 km į pietvakarius nuo Ylakių-Sedos kelio, 0,5 km į šiaurę nuo Luobos upės.

Istorija
--------

Trys Vaičaičių kaimo gyventojai 1906 m. prašė vyskupo leidimo pastatyti bažnyčią. 1907 m. suprojektuota medinė bažnyčia (sąmatinė vertė 5240 rb). Kauno gubernatorius neleido jos statyti, kol nebus surinkti pinigai. Kadangi tiek pinigų valstiečiai surinkti negalėjo, tai 1911 m. prašė vyskupo skirti kunigą, kuris laikytų pamaldas senoje kaimo koplyčioje. 1913 m. paskirtas kunigas Anicetas Barkauskas.

1920–1921 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1922 m. ją konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. 1936 m. įkurta parapija.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su apside. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame stovi medinė varpinė.

Galerija
--------

* Bažnyčia 2016 m.
* Šventorius
* Smailės kryžius

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vaičaičių Šv. Onos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Telšių vyskupija. Vaičaičių Šv. Onos parapija
Koordinatės: 55°17′11″ š. pl. 23°58′41″ r. ilg.﻿ / ﻿55.28639°š. pl. 23.97806°r. ilg.﻿ / 55.28639; 23.97806


|  Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Kėdainių |
| **Savivaldybė** | Kėdainių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kėdainiai |
| **Adresas** | Radvilų g. 10 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1766 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Juozapo bažnyčia.*
**Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kėdainiuose, Nevėžio dešiniajame krante.

Istorija
--------

Į Kėdainius nuo 1703 m. pradėjo važinėti Kauno jėzuitai. Apie 1747 m. pastatytas jėzuitų misijos namas ir bažnyčia. Ji po 1773 m. sunyko. Kėdainiuose 1704 m. paskirtas sklypas karmelitų bažnyčiai ir vienuolynui, kurie pastatyti iki 1709 m. Vienuolynui priklausė Daukšų kaimas. 1713 m. įkurta parapija.

1766 m. pastatyta nauja bažnyčia. Parapijai 1820 m. priklausė Kėdainių miestas ir Janušavos priemiestis. Rusijos valdžia 1832 m. vienuolyną uždarė, parapiją prijungė prie Josvainių. Vėliau vienuolyno pastatas paverstas kareivinėmis. Iki 1863 m. suvežta mediena bažnyčios sienojams pakeisti.

Po Pirmojo pasaulinio karo bažnyčia buvo Kėdainių Šv. Jurgio parapijos filija. Joje kapelionas laikydavo pamaldas mokiniams. 1963–1991 m. bažnyčia neveikė, joje buvo įrengtas Elektros aparatūros gamyklos sandėlis. Restauruota pagal architekto Dainiaus Juozėno projektą.

Architektūra
------------

Bažnyčia kryžminio plano, dvibokštė. Apsidė trisienė, virš jos – bokštelis. Šalia presbiterijos yra žemesnės  zakristijos. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora mūrinė (viršutinė dalis ažūrinė). Jame stovi medinė varpinė.

* 
* 
* 
*

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Bažnyčios vargonai Archyvuota kopija 2008-08-07 iš Wayback Machine projekto.
* Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia
Koordinatės: 55°04′10.24″ š. pl. 24°16′39.5″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0695111°š. pl. 24.277639°r. ilg.﻿ / 55.0695111; 24.277639


|  Jonavos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Jonavos |
| **Savivaldybė** | Jonavos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Jonava |
| **Adresas** | Vilniaus g. 13 |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1793 m. |
| **Stilius** | klasicizmas |
| **Klebonas** | Audrius Mikitiukas |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia.*
**Jonavos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Jonavoje, Neries dešiniajame krante.

Interjeras

Istorija
--------

Jonavoje 1750 m. pastatyta medinė bažnyčia. Apie 1775 m. įsteigtas marijonų vienuolynas. Iki 1782 m. marijonai įkūrė parapinę mokyklą. Vietoj marijonų Jonavoje 1791 m. įkurdinti trinitoriai.

1791–1793 m. bažnyčia ir vienuolynas perstatyti ir išplėsti (manoma, pagal Lauryno Gucevičiaus projektą). Valdžia 1827 m. trinitorius iš Jonavos iškėlė. Vienuolyne apsigyveno kareiviai. Formaliai vienuolynas uždarytas 1832 m. Bažnyčioje 1830 m. pamokslai daugiausia sakyti lenkiškai, tik retkarčiais lietuviškai.

1851 m. bažnyčia suremontuota. Kareiviai 1894 m. iš vienuolyno išsikėlė. 1905 m. kas antrą šventadienį pamaldos laikytos lietuvių kalba. Pastatas 1907 m. atiteko parapijai. 1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Klebono Petro Vaitiekūno rūpesčiu 1934–1935 m. bažnyčia suremontuota ir išdažyta, pastatyti 2 bokštai (Vaclovo Michnevičiaus projektas), nugriauta senoji varpinė. Prie bažnyčios liko mūrinis dviaukštis vienuolynas ir dviaukštė klebonija.

Architektūra
------------

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Didysis altorius užima visą presbiterijos plotį. Rūsyje palaidoti vyskupo Juozapo Kazimiero Kosakovskio (1737–1794 m.), Lietuvos didžiojo etmono Simono Martyno Kosakovskio (1741–1794 m.), generolo Juozapo Antano Kosakovskio (1772–1842 m.) ir kt. palaikai. 

Šventoriuje palaidoti kunigai Vincas Algirdas Pranckietis (1923–2016), Pijus Čižauskas (1906–2000).

Šventorių juosianti tvora dvejopa: priekyje išlikusi istorizmo stilistikos akmens mūro tvora su pagrindiniais vartais, toliau – metalinė, vertikalių virbų, su mūro stulpais.

Galerija
--------

* Žiemą
* Nuo Neries pusės
* Bažnyčios bokštai
* Vargonai
* Koplytėlė šventoriuje

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jonavos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Jonavos buvęs marijonų (vėliau trinitorių) vienuolynas ir Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia
* Bažnyčios tinklalapis
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Kaa-Iya nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| **Vieta:** | Bolivija, Santa Kruso departamentas |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | San Chose de Čikitosas |
| 

Žemėlapis rodantis Kaa-Iya nacionalinis parkas vietą.Kaa-Iya nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 19°04′00″ p. pl. 61°15′00″ v. ilg.﻿ / ﻿19.06667°š. pl. 61.25000°r. ilg.﻿ / 19.06667; 61.25000Koordinatės: 19°04′00″ p. pl. 61°15′00″ v. ilg.﻿ / ﻿19.06667°š. pl. 61.25000°r. ilg.﻿ / 19.06667; 61.25000 |
| **Plotas:** | 34 411 km² |
| **Įkurtas:** | 1995 |
| **Valdymas:** | Servicio Nacional de Áreas Protegidas |

**Kaa-Iya nacionalinis parkas**, pilnas pavadinimas – **Kaa-Iya Gran Čiako nacionalinis parkas ir integruota gamtos tvarkymo teritorija** (isp. *Parque Nacional y Area Natural de Manejo Integrado Kaa-Iya del Gran Chaco*) – didžiausias nacionalinis parkas Bolivijoje ir penktas pagal dydį Pietų Amerikoje. Yra šalies pietryčiuose, Paragvajaus pasienyje, Santa Kruso departamente, Kordiljeros ir Čikitoso provincijoje. Plotas 34 411 km².

Parkas įkurtas 1995 m. Jo pavadinimas gvaranių kalba reiškia „kalnų valdovai". Parko paskirtis – apsaugoti vakarų Gran Čiako gamtą, ten gyvenančius indėnus. Būdinga plyna lyguma, tankiai apaugusi medžiais ir krūmokšniais. Duburiuose telkšo druskingi ežerai, kuriuos po liūčių sujungia laikini upokšniai. Yra keletas izoliuotų kalnų, iškylančių virš aplinkinės plynaukštės. Paragvajaus pasienyje yra smėlio kopų.

Parke užfiksuota ~800 induočių rūšių, 28 sporinių augalų rūšys bei ~1500 aukštesniųjų augalų rūšių. Gausiai auga tikrasis raudonmedis, *Izozogia* genties krūmokšniai, brazilinis astronis, paragvajinis tvaras, algarobas, puošnusis kapokmedis, paragvajinė cezalpinija, geltonvaisis zizifas, baltoji kopernicija ir kt.

Parke užfiksuota 89 gyvačių, 301 paukščių, 65 smulkių žinduolių ir 59 stambių žinduolių rūšys. Būdingi gyvūnai yra čiakinis pekaris, baltabarzdis pekaris, didysis šarvuotis, trijuostis šarvuotis, sidabrinė marmozetė, juodasis staugūnas, pampinis elnias, čiakinė mara, karčiuotasis vilkas, puma, ocelotas, jaguaras, vainikinis erelis. Smėlynuose pastebėti guanakai.

Kaa-Iya nacionalinis parkas apgyvendintas labai retai, tik pakraščiuose yra keletas indėnų gyvenviečių (ypač prie Isosogo pelkynų). Iš gyventojų daugiausia yra gvaranių (ypač isosenijų), dar yra čikitanų ir ajorėjų.

Kelių tinklas retas, lietingojo laikotarpio metu keliai praktiškai nepravažiuojami.
| **Jun Sokjolas윤석열** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1960 m. gruodžio 18 d. (62 metai)Seulas, Pietų Korėjos vėliava Pietų Korėja |
| Tautybė | korėjietis |
| Sutuoktinis (-ė) | Kim Keon-hee |
| Religija | katalikas |
|  |
| Veikla | teisininkas, politikas |
|  |
| Išsilavinimas | teisė |
| Alma mater | Seulo nacionalinis universitetas |
|  |
|  **Vikiteka** | Jun Sokjolas |
| Parašas |
|  |

**Jun Sokjolas** (kor. 윤석열 = *Yoon Suk-yeol*, g. 1960 m. gruodžio 18 d. Seule) – Pietų Korėjos teisininkas, politikas, buvęs generalinis prokuroras (2019–2021 m.), dabartinis šalies prezidentas (nuo 2022 m.).

Biografija
----------

Gimė 1960 m. Seule, akademikų šeimoje. 1983 m. Seulo nacionaliniame universitete baigė teisės bakalauro studijas, o 1988 m. ten pat įgijo teisės magistro laipsnį. Nuo 1994 su pertraukomis dirbo Tegu, Busano, Seulo ir kitose prokuratūrose. Prisidėjo prie apkaltos buvusiai prezidentei Pak Kinhė rengimo. 2019–2021 m. ėjo šalies generalinio prokuroro pareigas. 2021 m. iškėlė siekį kandidatuoti prezidento rinkimuose, kuriuos nedidele persvara laimėjo 2022 m. kovą.

Prezidentavimas
---------------

Jun Sokjolas prezidento pareigas pradėjo eiti 2022 m. gegužės 10 d. Vienas iš pirmųjų daug visuomenės dėmesio sulaukusių sprendimų buvo prezidento rezidencijos perkėlimas iš ilgus metus tam naudoto komplekso, vadinamo *Mėlynuoju namu*, į Gynybos ministerijai priklausantį pastatą Seulo šiaurėje.

Savo kadencijos pradžioje Jun Sokjolas išsakė siekius stiprinti Pietų Korėjos santykius su JAV, siekti draugiškesnių ryšių su Japonija ir išlaikyti griežtą poziciją Šiaurės Korėjos atžvilgiu.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Chronology of major events in President-elect Yoon Suk-yeol's biography, Yonhap News, 2022–03–10
2. ↑  What a Concert by K-Pop Legend Rain in South Korea’s Former Presidential Compound Says About the Country’s Politics, Time, 2022–06–17
3. ↑  Yoon Suk-yeol’s poor approval ratings undermine South Korea’s ambitious foreign policy agenda, East Asia Forum, 2022–09–19


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Mun Džėinas** | **Pietų Korėjos prezidentas**nuo 2022 m. gegužės 10 d. | Po to:**–** |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPietų Korėja Pietų Korėjos prezidentai |
| --- |
|  |
| Presidential Seal of South Korea | 
I Singmanas • Heo Jeong (laikinasis) • Jun Boson • Pak Čionghy • Čoi Kjūha • Pak Čhunghunas (laikinasis) • Čion Duhanas • No Tėu • Kim Jongsamas • Kim Dedžiunas • No Mu Hionas • Goh Gun (laikinasis) • I Mjongbakas • Pak Kunhe • Hvang Kioan (laikinasis) • Mun Džėinas • Jun Sokjolas | Presidential Standard of South Korea |

 |
Koordinatės: 54°12′35.49″ š. pl. 24°34′20.09″ r. ilg.﻿ / ﻿54.2098583°š. pl. 24.5722472°r. ilg.﻿ / 54.2098583; 24.5722472

 *Kitos reikšmės – Senosios Varėnos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia.*

|  Varėnos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Varėnos |
| **Savivaldybė** | Varėnos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Varėna |
| **Adresas** | Savanorių g. 10 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1933 m. |

**Varėnos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varėnos miesto pietuose, šiek tiek į vakarus nuo Varėnos geležinkelio stoties pastato. Turi liaudies architektūros bruožų.

Istorija
--------

1897 m. statyta cerkvė 1919 m. pertvarkyta į bažnyčią, 1920 m. pašventinta. Pamaldas mėginta laikyti tik lenkų kalba. Lietuviams reikalaujant gimtosios kalbos, kildavo riaušės. 1924 m. pradžioje pamaldų visai nebūdavo. 1929 m. įkurta parapija. 1933 m. bažnyčia perstatyta, padidinta. 1936 m. uždaryti Šv. Kazimiero draugijos skyriai ir skaityklos. Klebono Kazimiero Gailiaus rūpesčiu 1967 m. bažnyčia suremontuota.

Architektūra
------------

Bažnyčios bokštai
Bažnyčia turi liaudies architektūros bruožų, kryžminio plano, vienabokštė, su trisiene apside, prieangiu. Šventoriaus tvora medinių statinių.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Varėnos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia. Ltvirtove.lt (tikrinta 2022-03-26).
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
Koordinatės: 56°14′31″š. pl. 23°13′14″r. ilg.﻿ / ﻿56.242057°š. pl. 23.220599°r. ilg.﻿ / 56.242057; 23.220599


|  Juodeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Joniškio |
| **Savivaldybė** | Joniškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Juodeikiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1920 m. |

**Juodeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Juodeikių kaime, prie Žagarės–Šakynos kelio.

Išskirtiniai bruožai: stambus kvadratinis bokštas virš stogo su aukštu piramidiniu stogu, geležiniai šventoriaus vartai, puošti ornamentais. Šventoriaus kampe stovi Tėvo Stanislovo namelis–muziejus.

Istorija
--------

Kunigo Vincento Jarulaičio rūpesčiu 1920 m. pastatyta dabartinė bažnyčia, 1921 m. – klebonija. Bažnyčiai 1937 m. buvo pakeisti supuvę rąstai, paaukštintas bokštas. Klebonas Gerardas Dunda už partizanų rėmimą 1947 m. spalio mėnesį areštuotas.

Architektūra
------------

Bažnyčia medinė, stačiakampio plano, vienabokštė. Šventoriaus tvora su mūriniais stulpiniais vartais.

Galerija
--------

* Vasarą
* Anksti pavasarį
* Galinis fasadas
* Šventoriaus vartai į kapines
* Smailės kryžius
* Bažnyčios šventoriaus koplytėlė, kurioje lizdą susuko strazdai

Šaltiniai
---------

1. ↑  Juodeikiuose atkurtas Tėvo Stanislovo namelis[neveikianti nuoroda]



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juodeikių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  Verpenos Šv. Onos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Kelmės |
| **Savivaldybė** | Kelmės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Verpena |
| **Statybinė medžiaga** | rastai |
| **Pastatyta** | 1775 |
| **Stilius** | lietuviškas |

Koordinatės: 55°39′11″ š. pl. 22°55′8″ r. ilg.﻿ / ﻿55.65306°š. pl. 22.91889°r. ilg.﻿ / 55.65306; 22.91889

 *Kitos reikšmės – Šv. Onos bažnyčia.*
**Verpenos Šv. Onos bažnyčia** – bažnyčia, pastatyta XVIII a. pabaigoje Verpenos kaime.

Istorija
--------

Bažnyčia Verpenoje pastatyta 1775 m. 1901–1908 m. statant Kelmės bažnyčią buvo naudojama Kelmės katalikų. Šiuo metu pamaldos vyksta nereguliariai.

Architektūra
------------

Bažnyčia medinė, santūrių liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, vienabokštė, vienanavė. Savo formomis artima Kelmės evangelikų reformatų bažnyčiai.

Nuorodos
--------

* Verpenos medinė bažnyčia

Nuotraukos
----------

* Bažnyčia 2013 metais
* Eksterjeras
* Interjeras
* Bokštas
* Iš kitos pusės
Koordinatės: 54°52′32″š. pl. 25°08′11″r. ilg.﻿ / ﻿54.875638°š. pl. 25.13637°r. ilg.﻿ / 54.875638; 25.13637


|  Karvio Šv. Juozapo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Kalvarijų |
| **Savivaldybė** | Vilniaus rajonas |
| **Gyvenvietė** | Karvys (Vilnius) |
| **Adresas** | Bažnyčios g. 11 |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų ir plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1865 m. |
| **Stilius** | neogotika |

 *Kitos reikšmės – Šv. Juozapo bažnyčia.*
**Karvio Šv. Juozapo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Karvio kaime, 5 km į rytus nuo Maišiagalos, prie kelio  **108**  Vievis–Maišiagala–Nemenčinė , Karvio ežero vakariniame krante. Istoristinė, turi neogotikos elementų. Pamaldos laikomos lenkų ir lietuvių kalbomis.

Istorija
--------

Karvio dvaro savininkas Točilauskis 1779 m. pastatė medinę bažnyčią. Jai paskirtas Masionių palivarkas ir Karvio kaimas (4 valakai). 1783 m. įkurta parapija (iki tol buvo Maišiagalos parapijos filija). 1861 m. bažnyčia sudegė. Jos vietoje 1862–1865 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. XIX a. pab.-XX a. pradžioje parapijiečiai kalbėjo lietuviškai.

Architektūra
------------

Stačiakampio plano, dvibokštės bažnyčios architektūroje atsispindi romantizmo laikotarpio neogotikos bruožai. Šventoriuje yra kapinės. Jo tvora akmenų mūro.

Galerija
--------

* Bažnyčios interjeras
* Iš rytų pusės, 2016 m.
* Iš vakarų pusės, 2014 m.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Karvio Šv. Juozapo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Karvio Šv. Juozapo parapijos puslapis Archyvuota kopija 2016-09-17 iš Wayback Machine projekto.
* Karvio šv. Juozapo bažnyčia
Koordinatės: 56°14′09″š. pl. 22°30′39″r. ilg.﻿ / ﻿56.2358004°š. pl. 22.5107878°r. ilg.﻿ / 56.2358004; 22.5107878

|  Viekšnių Šv. Sergejaus Radonežiečio cerkvė |
| --- |
|  |
| **Rusiškas pavadinimas** | Храм во имя преподобного Сергия Радонежского |
| **Dekanatas** | Klaipėdos stačiatikių dekanatas |
| **Savivaldybė** | Mažeikių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Viekšniai |
| **Adresas** | Vytauto g. |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1875 m. |

**Viekšnių Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė** – stačiatikių cerkvė, stovinti Viekšnių mieste, Mažeikių rajone. 2021 m. įrašyta į Kultūros vertybių registrą.

Galinė dalis
Akmuo raudonarmiečiams šventoriuje

Istorija
--------

1867 metais Viekšniuose stačiatikiai įkūrė cerkvę gyvenamajame name, tais pačiais metais įkurta Viekšnių Šv. Sergijaus Radonežiečio parapija. Vėliau pradėta statyti cerkvė, kurios statybos darbus prižiūrėjo šventikas Vasilijus Krukovskis. 1875 m. liepos 20 d. statybos baigtos ir akmeninė cerkvė pašventinta. Caro valdžia cerkvei perleido malūną ir 5 ha žemės. 1937 m. parapijoje buvo 1297 tikintieji. 1944 m. per karą pastatas stipriai nukentėjo, todėl pamaldos laikytos nuosavame name. 1947 m. cerkvė atstatyta, iškilmingai pašventinta ir oficialiai įregistruota.

Architektūra
------------

1875 m. pastatyta cerkvė buvo prailginto kryžiaus formos, viduje išdažyta geltona spalva, papuošta baltais piliastrais ir karnizais. Šventoriuje stovi akmuo raudonarmiečiams, 1919 m. žuvusiems už Tarybų valdžią.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Stačiatikių Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė *ventosparkas.lt*
2. ↑  „Viekšnių Šv. Sergejaus Radonežiečio cerkvė". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Viekšnių Šv. Sergejaus Radonežiečio cerkvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Храм во имя преподобного Сергия Радонежского в Векшняй *orthodoxy.lt*
* 

* Viekšnių Šv. Sergejaus Radonežiečio cerkvė  Mažeikių krašto enciklopedijoje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
Koordinatės: 55°21′07″š. pl. 26°24′52″r. ilg.﻿ / ﻿55.351992°š. pl. 26.414485°r. ilg.﻿ / 55.351992; 26.414485

|  Kačergiškės Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Ignalinos |
| **Savivaldybė** | Ignalinos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kačergiškė |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1993 m. |

**Kačergiškės Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kačergiškės kaime, 7 km į rytus nuo Naujojo Daugėliškio. Priklauso Naujojo Daugėliškio Šv. Joakimo ir Onos parapijai.

Istorija
--------

1748 m. pastatyta koplyčia. Ji 1783 m. perstatyta. Medinė koplyčia po Antrojo pasaulinio karo buvo nenaudojama, apie 1987 m. sudegė. Jos vietoje 1993 m. pastatyta dabartinė bažnyčia, Daugėliškio parapijos filija.

* 
* 
* 
* 2017 m.2017 m.
* ApsidėApsidė
* Bokštelio kryžiusBokštelio kryžius

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kačergiškės Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°39′31″š. pl. 22°34′06″r. ilg.﻿ / ﻿55.65864°š. pl. 22.56846°r. ilg.﻿ / 55.65864; 22.56846


|  Karklėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Kelmės |
| **Savivaldybė** | Kelmės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Karklėnai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1871 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia.*
**Karklėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Karklėnų miestelyje, prie Varnių-Kražių kelio.

Istorija
--------

Karklėnų bažnyčia (2018 m.)
Varpinė
Karklėnų dvarininkas Ignas Šiukšta 1767 m. pastatė bažnyčią. Ji buvo Pašilės parapijos filija. 1779 m. bažnyčia atnaujinta. Jai 1841 m. priklausė valakas ir 3 margai žemės.

1871 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1923 m. įkurta parapija.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, su bokšteliu. Yra 5 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė 3 tarpsnių varpinė.

Interjeras
----------

Bažnyčios interjero puošybos elementai yra XVIII–XX a. pirmos pusės bažnytinės dailės paminklai.

Bažnyčios galinis fasadas

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Lankytinos vietos Kražių seniūnijoje". *Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras*. Suarchyvuotas originalas 2016-04-16. Nuoroda tikrinta 2016-04-16.

Nuorodos
--------

* Bažnytiniai dokumentai
Latte
Latte gamyba
**Latte**, *caffè latte*, *caffelatte* (it. *latte* 'pienas') – šilto pieno gėrimas su espreso kava. Gėrimas gaminamas iš espreso, smulkiapučio pieno ir pieno putos, ruošiamas 1:5:0,1 (espresas:pienas:puta) tūrio santykiu, klasikinio recepto galutinis tūris svyruoja 240–360 ml ribose.

Kilmė
-----

Italijoje terminas *„latte"*reiškia „pienas". Kas dabar angliakalbėse šalyse vadinama *latte*, Italijoje yra *caffe e latte* („kava su pienu") panaši į prancūzų *café au lait* ar ispanų *café con leche*. *Caffe Latte* šiandien yra gerai žinoma tarptautiniame kavos meniu, kuris apima ir kapučino (cappuccino) ir espresą.

*Latte* Italijoje kilo iš įkvėpimo, bet tarptautiniai serviravimo metodai gali skirtis nuo originalių (pavyzdžiui, pupelių skrudinimu, naudojamo *espresso* ir pieno kiekiais).

Europoje dažnai naudojamas prancūziškas terminas *café au lait*, nors Jungtinėse Amerikos Valstijose taip apibūdinamas kavos su šiltu pienu gėrimas kuris dažniau patiekiamas dubenėlyje.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Latte art

Nuorodos
--------

* Espreso ir kavos gėrimų rūšys vaizdžiai
*Kitos reikšmės – Šv. Lauryno bažnyčia.*
Koordinatės: 56°00′56″š. pl. 21°32′26″r. ilg.﻿ / ﻿56.015554°š. pl. 21.540569°r. ilg.﻿ / 56.015554; 21.540569


|  Kalnalio Šv. Lauryno bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Palangos |
| **Savivaldybė** | Kretingos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kalnalis |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1883 m. |

**Kalnalio Šv. Lauryno bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kalnalio kaime, prie kelio  **226**  Kartena–Kūlupėnai–Salantai , Salanto (Minijos dešiniojo intako) dešiniajame krante.

Šv. Lauryno bažnyčia (1883 m.)

Istorija
--------

Klausgalvų kaimo šiaurės rytiniame pakraštyje, Kalnaliu vadinamos aukštumos kyšulyje nuo XVII a. stovėjo medinė koplyčia, priklausanti Salantų parapijai. Jai sunykus, kunigaikščio Andrejaus Oginskio rūpesčiu 1777 m. pastatyta Šv. Lauryno bažnyčia. Joje 1801 m. kovo 1 d. pakrikštytas būsimasis Žemaičių vyskupas Motiejus Kazimieras Valančius. 

Šalia bažnyčios išaugusi gyvenvietė XIX a. pavadinta Kalnaliu.

Bažnyčia 1882 m. vasarą sudegė (uždegė žaibas). Kunigo Simono Jucevičiaus ir parapijiečių rūpesčiu 1883 m. atstatyta. Priklausė Salantų parapijai. 1926 m. įkurta Kalnalio šv. Lauryno parapija.

Bažnyčia su varpine 1997 m. registruotos nekilnojamųjų kultūros vertybių registre.

Kalnalio varpinė (1884 m.)

Architektūra
------------

Bažnyčia medinė, kryžminio plano, vienbokštė, su 4 šoniniais bokšteliais. Šventoriaus vakariniame pakraštyje stovi keturkampės piramidės pavidalo 3 tarpsnių medinė varpinė (1884 m. perstatyta 1900 m.). Šventorių iš pietvakarių ir šiaurės vakarų pusių juosia palaidų, o pietryčiuose – mūrinių akmenų tvora. Į šiaurės rytus, rytus ir pietus nuo bažnyčios veikia kapinės.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Unikalus objekto kodas 1453)

Nuorodos
--------

* „Bažnyčios kompleksas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-02-17.
* „Bažnyčia". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-02-17.
* „Varpinė". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2017-02-17.
* Šv. Lauryno parapija
* Kalnalio Šv. Lauryno bažnyčia Archyvuota kopija 2018-02-18 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 24°27′ š. pl. 75°30′ v. ilg.﻿ / ﻿24.450°š. pl. 75.500°r. ilg.﻿ / 24.450; 75.500

Salos palydovinė nuotrauka
**Katės sala** (angl. *Cat Island*) – sala Bahamų salyno centrinėje dalyje, tarp Eleuteros šiaurėje ir Ilgosios salos pietuose. Plotas 389 km². Ištįsusi šiaurės vakarų – pietryčių kryptimi 77 km, plotis siekia 4 km. Sala uolinga, joje yra aukščiausia šalies vieta – Alvernijos kalnas (64 m). Saloje yra keletas povandeninių smegduobių, vienas upokšnis.

2000 m. saloje gyveno 1678 gyventojai. Pagrindinė gyvenvietė – Arturs Taunas. Yra 2 oro uostai, bažnyčia, vienuolynas (ant Alvernijos), dvarų griuvėsiai.

Katės sala yra vienas iš galimų kandidatų į Kristupo Kolumbo atrastą Guanajanio salą.

|  |  |
| --- | --- |
| **Bahamų apskritys** |  |
| Aklinsas | Berio salos | Biminis | Blek Pointas | Katės sala | Centrinis Abakas | Centrinis Androsas | Centrinė Eleutera | Friportas | Kreivoji sala | Rytų Didžioji Bahama | Eksuma | Didysis rifas | Krantinės sala | Inagua | Ilgoji sala | Mangrovės rifas | Majaguana | Mūro sala | Naujasis Providensas | Šiaurės Abakas | Šiaurės Androsas | Šiaurės Eleutera | Dantytoji sala | Romo rifas | San Salvadoras | Pietų Abakas | Pietų Androsas | Pietų Eleutera | Ispanų Sienos | Vakarų Didžioji Bahama |
Koordinatės: 56°11′01″š. pl. 21°51′25″r. ilg.﻿ / ﻿56.183574°š. pl. 21.85705°r. ilg.﻿ / 56.183574; 21.85705


|  Laumių Šv. vyskupo Stanislovo koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Skuodo |
| **Savivaldybė** | Skuodo rajonas |
| **Gyvenvietė** | Laumės (Skuodas) |
| **Adresas** | Koplyčios g. 5 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1806 m. |

**Laumių Šv. vyskupo Stanislovo koplyčia** – koplyčia, stovinti Skuodo rajone, Barstyčių seniūnijoje, Laumių kaime, 2,5 km į šiaurę nuo Barstyčių, iš miestelio pakeliui link Barstyčių akmens, 1,3 km į šiaurės rytus nuo kelio  **3706**  Ylakiai-Raudoniai-Barstyčiai. Ji stovi ant mišku apaugusios kalvelės, senosiose neveikiančiose kapinėse („kapeliuose"). Pastatyta 1806 m. Vieta į Kultūros vertybių registrą neįrašyta. Koplyčia prastos būklės, mažai naudojama. 

Šv. vyskupo Stanislovo koplyčia priklauso Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado parapijai. Pavadinta kankinio vyskupo Šv. Stanislovo vardu, 2011 m. gavusi Apaštalinės penitenciarijos dekretą teikti parapijiečiams visuotinius atlaidus.

Galerija
--------

* Šalia stovi koplytėlės ir kryžiai
* Koplyčios interjeras
* Altorius su Šv. Stanislovo paveikslu
* Vaizdas į balkoną
* Kabo Vatikano dekretas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Skuodo rajonas. Laumės *sakralas.lt* Archyvuota kopija 2021-10-21 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado parapija *skuodoparapija.lt*

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Laumių Šv. vyskupo Stanislovo koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Laumių koplyčia *mapio.net*
Koordinatės: 54°39′53.50″ š. pl. 25°17′47″ r. ilg.﻿ / ﻿54.6648611°š. pl. 25.29639°r. ilg.﻿ / 54.6648611; 25.29639


|  Vilniaus Šv. Eufrosinijos Polockietės cerkvė |
| --- |
|  |
| **Rusiškas pavadinimas** | Храм во имя преподобной Евфросинии Полоцкой |
| **Dekanatas** | Vilniaus miesto stačiatikių dekanatas |
| **Savivaldybė** | Vilniaus miestas |
| **Gyvenvietė** | Vilnius |
| **Adresas** | Liepkalnio g. 19 |
| **Pastatyta** | 1838 m. |

**Vilniaus Šv. Eufrosinijos Polockietės cerkvė** stovi Vilniuje.

Pavadinta šventosios Eufrosinijos Polockietės (*Евфросиния Полоцкая*) vardu,

Istorija
--------

Cerkvė yra stačiatikių kapinėse, kurios įkurtos 1795 m. Vilniui tapus Vilniaus gubernijos centru. 1838 m. daugiausia pirklio T. Zaicevo lėšomis pastatyta dabartinė cerkvė, finikiečių šventyklos stiliumi. T. Zaicevas netrukus mirė ir palaidotas cerkvės kapinėse. Jo palaidojimo vietoje pastatyta koplyčia.

1896 m. atliktas kapitalinis remontas, pastatyta nauja varpinė. Cerkvė įgavo dabartinį pavidalą. 1914 m. pastatyta Šv. Tichono Zadonskio koplyčia. I pasaulinio karo metu šventyklos išvogtos. Mišios atnaujintos 1919 metais. TSRS valdžia parapiją įregistravo 1946 m. joje buvo 300 tikinčiųjų. 1960 m. valdžia uždarė koplyčią ir ją pavertė sandėliu.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vilniaus Šv. Eufrosinijos Polockietės cerkvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Orthodoxy.ru Archyvuota kopija 2007-10-29 iš Wayback Machine projekto.
* Vilniaus Eufrosinijos Polockietės cerkvė
| **Fortunella** |
| --- |
| Kinkano lapai ir vaisiaiKinkano lapai ir vaisiai |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Erškėčiažiedžiai  *( Rosidae)* |
| Šeima: | Rūtiniai  *( Rutaceae)* |
| Gentis: | Kinkanas  *( Fortunella)* |

 |

**Kinkanas** (*Fortunella*) – rūtinių (*Rutaceae*) šeimos augalų gentis.

Kinkanams priklauso kelios visžalių citrusinių augalų rūšys, Europoje palyginti mažai žinomos. Kai kurios kinkanų rūšys pasižymi tikra žiemos ramybe.

Morfologija
-----------

Kinkanai – krūmai bei nedideli iki 2,5-4,5 m aukščio lėtai augantys medžiai su pavieniais spygliais ar be jų.

Mezginės 3-7 skyrių, su dviem sėklapradžiais kiekviename skyriuje. Lapai tamsiai žali, blizgantys. Žiedai skaisčiai balti, panašūs į citrinmedžių, auga po vieną ar grupėmis lapų pažastyse. Vaisiai irgi vadinami kinkanais.

Kilmė
-----

Kinkanai kilo Kinijoje. Nuo seno auginami ir Japonijoje. Į Europą juos atvežė 1846 m. Robertas Fortunas (*Robert Fortune*), netrukus jie buvo užvežti ir į Šiaurės Ameriką. Dabar juos augina Kinijoje, Izraelyje, Taivane, Japonijoje, Graikijoje ir Floridoje (JAV).

Kinkanai pradžioje buvo laikomi citrinmedžių (*Citrus*) genties rūšimis, o 1915 m. išskirti į atskirą gentį, kuri Fortuno garbei buvo pavadinta *Fortunella*. Iki šiol visų citrusinių (tiek Citrus, tiek Fortunella) sisteminė padėtis nėra aiški, dalis botanikų mano, kad visi šie augalai yra vienos genties atstovai.

Kinkanai lengvai kryžminasi su citrinmedžiais (*Citrus*) ir poncirais (*Poncirus*). Hibridai su citrinmedžiais vadinami *Citrofortunella*.

Šaltiniai
---------

* Dėl citrusinių augalų ir jų vaisių lietuviškų pavadinimų  Archyvuota kopija 2007-04-23 iš Wayback Machine projekto.
* Жуковский П.М. (1971) Культурные растения и их сородичи. Систематика, география, цитогенетика, иммунитет, экология, происхождение, использование. 752 стр.
Koordinatės: 54°42′32.14″ š. pl. 24°17′1.12″ r. ilg.﻿ / ﻿54.7089278°š. pl. 24.2836444°r. ilg.﻿ / 54.7089278; 24.2836444


|  Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Kaišiadorių |
| **Savivaldybė** | Kaišiadorių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Kalviai (Kaišiadorys) |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1806 m. |
| **Stilius** | klasicizmas |

 *Kitos reikšmės – Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.*
**Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Kalvių kaime, Kalvių ežero pietryčių krante, prie rajoninio Kruonio–Stakliškių kelio.

Istorija
--------

Bažnyčia pastatyta 1753 m. Kalviuose 1773 m. gyveno kunigas dominikonas, vėliau dvasininkai atvažiuodavo iš Jiezno. 1792 m. bažnyčia sudegė.

Tomo Vavžeckio ir jo žmonos Juzefos rūpesčiu 1800–1806 m. pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Po 1870 m. gaisro atstatyta, įrengti 3 altoriai. Kunigas Feliksas Žukas pamokslus sakė lietuviškai, tačiau jam mirus, 1890–1896 m. bažnyčioje lietuviškų pamaldų nebuvo. 1897 m. kunigas Ignotas Šopara, be lenkiškų, laikė ir lietuviškas pamaldas, kurios vėliau nebuvo panaikintos. 1912–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. 1936 m. bažnyčia atnaujinta, rekonstruotas žibintas.

1969–1976 m. Kalviuose klebonavo Zigmas Neciunskas, 1946–1956 m. politinis kalinys (suimtas Nedzingėje).

Architektūra
------------

Bažnyčia klasicistinė, rotondos tipo, su kupolu ir cilindriniu žibintu. Prie rotondos prišlieta zakristija su prieangiu. Sienos be langų. Šalia stovi medinė varpinė. 
Teigiama, jog ši bažnyčia yra viena iš kelių statinių, kuri pradeda naują etapą Lietuvos architektūroje bei statybos technikoje – romantinį akmens mūro atgimimą. Sienos aptaisyti nedideliais apie 5 cm skersmens rausvos spalvos akmens skaldos gabaliukais, tad šiuo atveju akmenys gal pirmą kartą Lietuvos statybos technikos istorijoje, po kelių šimtmečių pertraukos nuo viduramžių, visu fasadų plotu eksponuoti estetiniais tikslais, o ne slėpti mūro viduje kaip užpildas. Toks fasadų aptaisymas smulkiais akmenukais yra gana retas Lietuvos architektūroje. Akmenukų skaldą sudaro skaldyti raudoni lauko rieduliai: granitas, jotnio smiltainis, Raudonasis Baltijos porfyras ir Alandų porfyras. Vietomis skalda nubyrėjusi ir užtinkuota maskuojančiu rausvu skiediniu, kuris užteptas tyčia grublėtai, kad imituotų nevienalytę skaldos faktūrą.

Šventorius
----------

Šventoriuje palaidotas iš Kalvių parapijos kilęs kunigas Vytautas Melkūnas (1929–1990 m.).

* Varpinė
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑  Levandauskas, V. 2010. Akmens mūras Lietuvos šventovėse. Krikščioniškoji kultūra ir religijotyra. Vytauto Didžiojo Universitetas.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Kaišiadorių dekanato svetainė
* Kalvių Šv. Antano Paduviečio bažnyčia (*kaisiadoriumuziejus.lt*)