| Rubeževičiaiblrs. *Рубяжэвічы*, rus. *Рубежевичи* |
| --- |
| *Kaimo Šv.Juozapo bažnyčia* |
|  |
| 

RubeževičiaiRubeževičiai

53°41′39″ š. pl. 26°52′11″ r. ilg.﻿ / ﻿53.69417°š. pl. 26.86972°r. ilg.﻿ / 53.69417; 26.86972﻿ (Rubeževičiai)Koordinatės: 53°41′39″ š. pl. 26°52′11″ r. ilg.﻿ / ﻿53.69417°š. pl. 26.86972°r. ilg.﻿ / 53.69417; 26.86972﻿ (Rubeževičiai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| **Sritis** | Minsko sritis Minsko sritis |
| **Rajonas** | Stolbcų rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2009) | 220  |

**Rubeževičiai** (blrs. *Рубяжэвічы*, rus. *Рубежевичи*) – agromiestelis vakarų Baltarusijoje. Apylinkės centras, administraciškai priklauso Minsko srities Stolbcų rajonui. Išsidėstęs prie Sulos ir Parakulės upių. Automobilių keliai į Stolbcus, Ivenčių, Dziaržynską. Veikia vidurinė mokykla, vaikų darželis–lopšelis, paštas, ambulatorija, kultūros namai ir biblioteka. 220 gyventojų (2009 m.duomenys).

Istorija
--------

Į cerkvę pertvarkyta buv. Šv. Antano Padujiečio bažnyčia
Iki XIII a. antros pusės apylinkėmis ėjo LDK valstybinės siena (*rubežius*). Apie tai ir primena išlikęs kaimo Rubeževičiai pavadinimas, sargybiniai budėdavo pilaitėje (*bokšte*), iš ko kilo netolimo miestelio Bokštai vardas. Vėliau prie Kunigaikštystės buvo prijungtos Koidanovo ir Minsko žemės, tada valstybinė siena pasislinko tolyn į rytus. 1550 m. Žygimantas Augustas vietovę perdavė valdyti Mikalojui Radvilai Juodajam. Po 1565–1566 m. administracinės reformos Rubaževičiai priskirti Minsko vaivadijos Minsko pavietui.

XVI—XVII a. kaimas priklausė Radvilų Nauburų valdoms. XVII a. buvo funduota Šv. Nikolajaus Stebukladario cerkvė, jai Radvilos dovanojo ir Marovičių kaimą su 60 dešimtinių žemės. Vėliau valdė nuomininkai Pokusai ir Oborskiai. 1769 m. Rubaževičius įsigijo Rutinskiai ir Lopaciavai. 1799 m. iškilo medinė Šv. Antano Padujiečio bažnyčia, kurią carinė administracija po 1863 m. sukilimo pavertė cerkve. Šventovės pastatas 1972 m. buvo nugriautas.

Carinės Rusijos valdymo laikais kaimas paskelbtas valsčiaus centru, jį valdė Vitgenšteinai. XVIII–XIX a. gyvenvietė garsėjo savo turgumis. XIX a. buvo miestelis, Minsko apskrities Rubeževičių valsčiaus centras. 1907–1911 m. iškilo dvibokštė mūrinė Šv. Juozapo bažnyčia. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą Rubaževičiuose veikė katalikų bažnyčia, dvejos cerkvės (be aukščiau paminėtos, 1861–1862 m. buvo pastatyta dar viena – kapinėse), sinagoga, vandens malūnas ant Sulos upės (šiandien griuvėsiai), pradinė mokykla, gyventojai telkėsi 144 kiemuose.

Tarpukaryje Rubaževičiai priklausė Lenkijai, o 1939 m. įėjo į Baltarusijos TSR sudėtį. Antrojo pasaulinio karo metais hitlerininkai įrengė getą, o 1942 m. sušaudė apie 1000 žydų tautybės gyventojų. Egzekucijos vietoje, prie kelio į Dziaržynską, įrengta atminimo lenta.

* Miestelio panorama XX amžiaus pradžiojeMiestelio panorama XX amžiaus pradžioje
* Šv.Juozapo bažnyčia 1914 m.Šv.Juozapo bažnyčia 1914 m.
* Bažnyčios interjerasBažnyčios interjeras
* Klebonija prieš Pirmąjį pasaulinį karąKlebonija prieš Pirmąjį pasaulinį karą

Šaltiniai
---------

1. 
2. ↑
3. ↑  *Rubieżewicze*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. IX (Poźajście — Ruksze). Warszawa, 1888, 877 psl. **(**lenk.**)**

* Miestelis *Radzima* internetinėje svetainėje
* Šv. Juozapo parapijos internetinė svetainė