recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Arctocephalus galapagoensis** |
| --- |
| Galapaginis jūrų lokys (*Arctocephalus galapagoensis*) |
| Apsaugos būklė |
| Nykstantys (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Plėšrieji žinduoliai  *( Carnivora)* |
| Pobūris: | Ruoniniai  *( Pinnipedia)* |
| Šeima: | Ausytieji ruoniai  *( Otariidae)* |
| Gentis: | Pietiniai jūrų lokiai  *( Arctocephalus)* |
| Rūšis: | Galapaginis jūrų lokys  *( Arctocephalus galapagoensis)* |

 |
| Binomas |
| ***Arctocephalus galapagoensis***Heller, 1904 |
| Galapagų ruonio paplitimas |

**Galapaginis jūrų lokys** (lot. *Arctocephalus galapagoensis*, angl. *Galápagos fur seal*) – ausytųjų ruonių (*Otariidae*) šeimai priskiriami plėšrūs žinduoliai (*Carnivora*). Šie ruoniai aptinkami tik Galapagų salose.

Aprašymas
---------

Galapaginis jūrų lokiai yra mažiausi iš visų ausytųjų ruonių. Suaugusių patinų vidutinis kūno ilgis apie 150 cm, svoris apie 64 kg. Patelių vidutinis ilgis 120 cm, svoris – 28 kg. Minta daugiausia žuvimi ir galvakojais. Daugiau nei 70 % laiko praleidžia sausumoje, ilgiau nei bet kuri kita ruonių rūšis. Išgyvena apie 20 metų.

Paplitimas, gausumas
--------------------

Tai yra endeminė Galapagų salų rūšis, neaptinkama niekur kitur pasaulyje. Laikosi ant uolingų salų pakrančių, kurios yra vakarinėje salų pusėje, niekur nemigruoja.

Nuo XIX a. galapaginių jūrų lokių populiacija ėmė nykti. Dėl kailių buvo išžudyti tūkstančiai ruonių. Nuo 1959 m. siekiant apsaugoti šiuos ir kitus Galapagų salų gyvūnus, Ekvadoras Galapagų salas paskelbė nacionaliniu parku. Nuo tada rimtesnių ruonių brakonieriavimo atvejų neužfiksuota.

1978 m. galapaginių jūrų lokių populiaciją sudarė apie 75 000 individų.

Tačiau, nepaisant apsaugos įstatymų, tragišku smūgiu ruonių populiacijai tapo 1982 – 1983 El Ninjo sukelti klimato pasikeitimai. Mirė beveik visi ruoniukai ir apie 30% suaugusių.

2006 m. ruonių populiaciją sudarė tik 10 000 – 15 000 gyvūnų.

Nuo 1982 m įrašytas į Tarptautinę raudonąją knygą. 1996 m. statusas pakeistas į Pažeidžiamų (*Vulnerable*, ***VU***) kategoriją. Nuo 2008 m. į Nykstančių (*Endangered*, ***EN***) kategoriją

Taksonomija
-----------

Kartais rūšis yra laikoma Pietų Amerikos jūrų lokio (*Arctocephalus australis*) porūšiu *Arctocephalus australis galapagoensis*, kadangi filogenetiškai yra labai artima šiai rūšiai.

Šaltiniai
---------

1. 1 2   „IUCN Red List - Arctocephalus galapagoensis". IUCN Red list.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Galapaginis jūrų lokys** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Vytautas Grigoras** |
| --- |
| Gimė | 1933 m. spalio 28 d. (89 metai)Jonava |
|  |
| Veikla | ekonomistas, pedagogas |
| Partija | 1958 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1959 m. Vilniaus pedagoginis institutas |

**Vytautas Grigoras** (g. 1933 m. spalio 28 d. Jonavoje) – Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1959 m. baigė Vilniaus pedagoginio instituto Fizikos ir matematikos fakultetą, 1959–1960 m. jame dėstė. 1960–1966 m. mokytojavo Vilniaus I-oje mokykloje-internate. 1966–1968 m. Vilniaus miesto Spalio rajono liaudies švietimo skyriaus vedėjas. 1968–1970 m. LSSR MT Profesinio techninio mokymo komiteto Kultūrinio auklėjimo ir buities skyriaus viršininkas.

1970–1973 m. Vilniaus universiteto (VU) Darbo mokslinio organizavimo ir valdymo laboratorijos vedėjas, nuo 1973 m. universiteto dėstytojas. 1976 m. ekonomikos mokslų kandidatas. 1979–1989 m. VU Pramonės ekonomikos fakulteto dekanas, 1982–1987 m. dar ir Darbo ekonomikos ir organizavimo katedros, 1992–1997 m. Vadybos katedros vedėjas; nuo 1981 m. docentas. Nuo 1999 m. dėsto ir Kooperacijos kolegijoje.

Mokslinė veikla
---------------

Vienas pirmųjų Lietuvoje atliko darbo ekonomikos tyrimų. Mokslinių darbų pagrindinės kryptys: vadyba, verslo vadyba, personalo vadyba, darbo ekonomika, darbo vertinimas ir apmokėjimas. Parengė mokymo priemonių. Dalyvavo rengiant įstatymų projektus.

Bibliografija
-------------

* Darbo kolektyvo formavimas pramonės įmonėje, su I. Žeberskiu, rusų k. 1975 m.
* Ūkinio mechanizmo tobulinimas, su Kęstučiu Glavecku, rusų k. 1984 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Vytautas Grigoras*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. - 663
2. ↑  *Vytautas Grigoras*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. - 168 psl.
**Kelionių ir turizmo konkurencingumo indeksas** – Pasaulio ekonomikos forumo sudarytas kelionių ir turizmo konkurencingumo sąrašas, kuriame atsižvelgiama į verslo galimybes turizmo sektoriuje konkrečioje šalyje. Tai nėra indeksas, kuris nustato paskiros šalies, kaip turistinės vietovės patrauklumą.

Vertinama šalies turizmo politika, turizmo verslo aplinka, turizmo infrastruktūra, žmogiškieji, kultūriniai (kultūrinio, verslo turizmo vietos, pavyzdžiui, archeologinės vietovės, pramogų kompleksai, konferencijų vietos.), gamtos ištekliai (pvz. iškirtiniai kraštovaizdžiai, parkai ir augalijos turtingumas, gamtinio turizmo veiklų išvystymas). Šalys gali gauti nuo 1 iki 6 balų.

2017 m. sąrašas
---------------

2017 m. Lietuva užima 56 vietą. Estija – 37, Latvija – 54 vieta sąrašo eilutėje.

1. Ispanijos vėliava Ispanija 5.43
2. Prancūzijos vėliava Prancūzija 5.32
3. Vokietijos vėliava Vokietija 5.28
4. Japonijos vėliava Japonija 5.26
5. Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė 5.20
6. Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos 5.12
7. Australijos vėliava Australija 5.10
8. Italijos vėliava Italija 4.99
9. Kanados vėliava Kanada 4.97
10. Šveicarijos vėliava Šveicarija 4.94
11. Honkongo vėliava Honkongas 4.86
12. Austrijos vėliava Austrija 4.86
13. Singapūro vėliava Singapūras 4.85
14. Portugalijos vėliava Portugalija 4.74
15. Kinijos vėliava Kinija 4.72
16. Naujosios Zelandijos vėliava Naujoji Zelandija 4.68
17. Nyderlandų vėliava Nyderlandai 4.64
18. Norvegijos vėliava Norvegija 4.64
19. Pietų Korėjos vėliava Pietų Korėja 4.57
20. Švedijos vėliava Švedija 4.55
21. Belgijos vėliava Belgija 4.54
22. Meksikos vėliava Meksika 4.54
23. Airijos vėliava Airija 4.53
24. Graikijos vėliava Graikija 4.51
25. Islandijos vėliava Islandija 4.50
26. Malaizijos vėliava Malaizija 4.50
27. Brazilijos vėliava Brazilija 4.49
28. Liuksemburgo vėliava Liuksemburgas 4.49
29. Jungtinių Arabų Emyratų vėliava Jungtiniai Arabų Emyratai 4.49
30. Kinijos Respublikos vėliava Kinijos Respublika 4.47

Išnašos
-------

1. ↑  „Lietuva pasaulio turizmo indekse: pigu, švaru, bet maža gamtos ir kultūros". *15min*. Nuoroda tikrinta 2017-07-17.
2. ↑  „The Travel & Tourism Competitiveness Report 2017" (PDF). World Economic Forum. 2017 m. balandžio mėn.
**„TSRS sekso nėra"** (rus. *В СССР секса нет*) – frazė, kurios pradžia buvo vienos televizijos tilto Leningradas-Bostonas (1986 m.) dalyvės pasisakymas.

Frazės atsiradimo istorija
--------------------------

1986 m. televizinių laidų vedėjai Vladimiras Pozneris ir Filas Donahju organizavo pirmą TSRS-JAV televizijos tiltą, kurio metu ir nuskambėjo ši frazė. Yra dvi šios frazės atsiradimo versijos, kurios viena kitai prieštarauja.

Pagal pirmą versiją viena amerikietė pasakė, kad dėl Afganistano karo tarybinės moterys turi nustoti mylėtis su savo vyrais – dėl to vyrai atsisakys kariauti. Į tai Liudmila Nikolajevna Ivanova pasakė daugmaž taip: „TSRS sekso nėra, o yra meilė. Ir jūs per Vietnamo karą miegojote su savo vyrais". Vėliau suredaguotas televizijos tilto įrašas buvo parodytas per tarybinę televiziją kaip tiesioginis įrašas. Redaguotoje versijoje Ivanovos atsakymas buvo sutrumpintas iki žodžių „TSRS sekso nėra".

Pagal kitą versiją per televizijos tiltą buvo aptariamos nuogybės televizijoje. Šiame kontekste Ivanova pasakė: „TSRS sekso nėra televizijoje", bet sakinio galą užgožė televizijos tilto dalyvių juokas, dėl ko atsirado tokia garsi frazė.

Pati Liudmila Ivanova ne vieną kartą perpasakodavo pirmąją versiją.

Liudmila Ivanova – bibliografiniai duomenys
-------------------------------------------

Liudmila Nikolajevna Ivanova 1986 m. dirbo administratore viešbutyje „Leningradas" ir buvo „Tarybinių moterų komiteto" narė. 1989 m. ji atidarė Leningrade uždarą klubą „Sudarnia". Dabar Liudmilai Nikolajevnai priklauso kavinė Peterburge. Pagal Ivanovos žodžius, turistinės firmos siūlo Peterburgo svečiams aplankyti kavinę, kurios savininkė yra moteris, neigusi sekso egzistavimą TSRS.

Įdomūs faktai
-------------

* Frazė "Sekso pas mus nėra! "keletą kartų skamba tarybiniame – lenkiškame filme Dežavu (1988 m.).

Nuorodos
--------

* Ne už seksą, o už sąžinę. Maskvos Komjaunuolis, 2005
* TSRS sekso nėra? Komjaunimo tiesa, 2004 Archyvuota kopija 2007-05-20 iš Wayback Machine projekto.
**Medaus mėnuo**| 
Pirmojo leidimo viršelis |
| **Autorius** | Laura Sintija Černiauskaitė |
| **Šalis** | Lietuva |
| **Žanras** | romanas |
| **UDK:** | 821.172-31 |
| **Originalus leidimas** |
| **Pavadinimas** | Medaus mėnuo |
| **Šalis** | Lietuva |
| **Kalba** | lietuvių |
| **Leidykla** | Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla |
| **Išleista** | 2011 m. |
| **Formatas** | Kietais viršeliais |
| **Puslapių** | 184 |
| **ISBN:** | 9986396956 |
| **ISBN-13:** | 978-9986-39-695-6 |
| **OCLC:** | 778957630 |

**Medaus mėnuo** – trečiasis rašytojos Lauros Sintijos Černiauskaitės romanas, išleistas 2011 m. Naratyvo ašis – jauna, disertaciją rašanti moteris, kuriai trūksta kitų saviraiškos galimybių. Supratusi, jog priėjo aklavietę, pagrindinė romano veikėja nusprendžia keistis. 

Kaip ir visuose Lauros Sintijos Černiauskaitės kūriniuose, romane subtiliai vaizduojamas žmogaus vidinis pasaulis, ryškus psichologizmas. Autorė savo kūryboje vengia lietuvių literatūrai būdingo maišto, o aktyviai ieško idealo.

2012 m. knyga apdovanota Jurgos Ivanauskaitės vardo premija.

Nuorodos
--------

* Naujas Lauros S. Černiauskaitės romanas „Medaus mėnuo"
* Ketvirtąja J. Ivanauskaitės premija įvertinta L. S. Černiauskaitė
* Lauros Sintijos Černiauskaitės knygos „Medaus mėnuo" pristatymas
|  *Kelly Holmes*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | Dame Kelly Holmes |
| Gimė | 1970 m. balandžio 19 d. (52 metai) |
| Atstovauja (-vo) | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė  Anglijos vėliava Anglija |
| Aktyvumo metai | 2005 |
|  |
| Rungtys | Vidutinio nuotolio bėgimas |
| Asmeniniai rekordai | 800 m: 1:56.21  1500 m: 3:57.90 |
|  |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas**2 | **Sidabras**0 | **Bronza**1 | **Suma**3 |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**0 | **Sidabras**2 | **Bronza**1 | **Suma**3 |
| Pasaulio uždarų patalpų čempionatas |
| **Auksas**0 | **Sidabras**1 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
|  **Europos lengvosios atletikos čempionatas**  |
| **Auksas**0 | **Sidabras**1 | **Bronza**1 | **Suma**2 |
|  |
| Kiti titulai | Sandraugos čempionė |
| World Athletics profilis: |  |

**Dame Kelly Holmes** (1970 m. balandžio 19 d.) – vidutinių nuotolių bėgikė iš Jungtinės Karalystės, olimpinė čempionė.

Kelly Holmes gimė Kento grafystėje, Anglijoje, jamaikiečio ir anglės šeimoje. 1994 m. sportininkė iškovojo pirmuosius medalius stambiuose tarptautiniuose lengvosios atletikos turnyruose – ji laimėjo 1500 m distanciją Sandraugos žaidynėse ir liko antra toje pačioje distancijoje Europos čempionate. 1995 m. Pasaulio čempionate Holmes užėmė antrą vietą 1500 m ir trečią – 800 m distancijose. 1998 m. Holmes laimėjo sidabro medalį Sandraugos žaidynėse 1500 m distancijoje, 2000 m. iškovojo pirmą olimpinį medalį – bronzą 800 m distancijoje. 2002 m. sportininkė laimėjo auksą Sandraugos žaidynėse 1500 m distancijoje ir bronzą Europos čempionate 800 m distancijoje. 2003 m. prie savo medalių kolekcijos Holmes pridėjo du sidabro apdovanojimus – antra ji liko 1500 m distancijoje Pasaulio uždarų patalpų čempionate ir 800 m distancijoje Europos čempionate. Visgi sėkmingiausiai sportininkei susiklostė 2004 m. – Atėnų olimpinėse žaidynėse ji triumfavo 800 m ir 1500 m distancijose, buvo pripažinta Europos metų lengvaatlete bei laimėjo BBC metų sportininko apdovanojimą. 

Karjerą sportininkė baigė 2005 m. ir atsidėjo labdaros veiklai. Šiuo metu ji aktyviai remia "The Duke of Edinburgh's International Award" programos įgyvendinimą Didžiojoje Britanijoje. Kelly Holmes pati yra pasiekusi šios jaunimo ugdymosi programos sidabro ženklelį.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. sausio 10 d..


| Apdovanojimai |
| --- |
| Prieš tai:**Švedija Carolina Klüft** | **Europos metų lengvaatletė**2004 | Po to:**Rusija Jelena Isinbajeva** |
Auksinis stafilokokas *(Staphylococcus aureus)*
Archėja *Halobacteria*
**Moneros** (lot. *Monera*) – karalystė, prie kurios buvo priskiriami prokariotiniai organizmai – bakterijos. Nuo XX a. pab. mokslinėse klasifikacijose monerų karalystė nebeišskiriama. Jos vietoje 6 karalysčių sistemoje pripažįstamos 2 savarankiškos bakterijų ir archėjų karalystės, arba 3 domenų sistemoje pripažįstami bakterijų ir archėjų domenai.

Monerų taksoną 1866 m. pasiūlė vokiečių zoologas Ernstas Hekelis. Vėliau monerų karalystė panaudota amerikiečių mokslininkų Herberto Kouplando ir Roberto Vitekerio klasifkacijose. Moneromis vadinti patys paprasčiausi gyvieji organizmai. Jiems bendra buvo tai, kad neturi aiškaus ląstelės branduolio ir dauginasi tik nelytiškai. 1977 m. Karlas Vouzas ir Džordžas Foksas publikavo straipsnį, kuriuo įrodinėjo, jog bakterijos ir archėjai tarpusavyje susiję ne ką labiau, negu su eukariotais. Nuo to laiko monerų karalystės taksono palaipsniui atsisakyta.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Zigmantas Gudžinskas. *Moneros*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009
2. ↑  Copeland, H. (1938). „The kingdoms of organisms". *Quarterly Review of Biology*. 13: 383–420.
3. ↑  Whittaker, R. H. (January 1969). „New concepts of kingdoms of organisms". *Science*. 163 (3863): 150–60.
4. ↑  *Дробянки*,Большая советская энциклопедия, T. VIII (Дебитор—Евкалипт). – Москва: Советская энциклопедия, 1972
5. ↑  Jan Sapp (June 2005). „The Prokaryote-Eukaryote Dichotomy: Meanings and Mythology". *Microbiology and Molecular Biology Reviews*. 69 (2): 292–305.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Dža |
| --- |
| Dža aukštupys Dža aukštupys |
| **Ilgis** | 720 km |
| **Baseino plotas** | 80 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 800 m³/s |
| **Ištakos** | Pietų Kamerūno plokščiakalnis |
| **Žiotys** | Sanga |
| **Šalys** | Kamerūnas, Kongo Respublika |
|  |
|  **Vikiteka** | Dža |

**Dža** (pranc. *Dja*), dar vadinama ***Ngoku*** (*Ngoko*) – upė pietryčių Kamerūne; Sangos dešinysis intakas (Kongo baseinas). Prasideda Pietų regione, Pietų Kamerūno plokščiakalnyje, netoli Abong Mbango. Pradžioje teka į vakarus, vėliau į pietryčius tropinėmis džiunglėmis. Žemupyje sudaro ribą tarp Kamerūno ir Kongo Respublikos. Įteka į Sangą ties Veso.

Aukštupio vaga slenkstėta, nedidelėmis valtimis laivuojama nuo Molundu. Dža aukštupyje įsteigtas Dža biosferos draustinis (UNESCO pasaulio paveldo objektas). Taip pat upė prateka Nki nacionalinį parką.
| **Diomedea exulans** |
| --- |
| Keliaujantysis albatrosas (*Diomedea exulans*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Audrašaukliniai paukščiai  *( Procellariiformes)* |
| Šeima: | Albatrosiniai  *( Diomedeidae)* |
| Gentis: | Didieji albatrosai  *( Diomedea)* |
| Rūšis: | Keliaujantysis albatrosas  *( Diomedea exulans)* |

 |

**Keliaujantysis albatrosas** (*Diomedea exulans*) – albatrosinių (*Diomedeidae*) šeimos jūrinių paukščių rūšis. Tai didžiausias albatrosinis paukštis ir vienas didžiausių pasaulio skraidančių paukščių.

Paplitęs Pietų vandenyno salose, arealas pietuose siekia Antarktidą, šiaurėje Australijos, Naujosios Zelandijos pakrantes. Didžiąją gyvenimo dalį praleidžia skraidydamas virš jūrų, ilgiau apsistoja tik perėjimui. Didžiausios perėjimo kolonijos yra Pietų Džordžijos, Princo Edvardo, Krozė, Kergeleno, Makvorio salose.

Keliaujantysis albatrosas turi didžiausią išskleistų sparnų plotį tarp visų paukščių – 2,5–3,5 m. Dėl tokių ilgų sparnų paukštis ore gali sklandyti net keletą valandų jais nesumojęs ir taip įveikti apie 500 km per dieną. Svoris – 5,9–12,7 kg (vidutinis patino svoris 8,4 kg, patelės – 6,2 kg). Kūnas baltas, o sparnai juodai balti. Jaunikliai gimsta tamsūs, su amžiumi šviesėja. Snapas ilgas, rausvas, kojos taip pat rausvos.

Maitinasi daugiausia naktį. Gaudo kalmarus, smulkias žuvis, vėžiagyvius. Kartais prisiėda tiek daug, kad negali pakilti nuo vandens paviršiaus. Mėgsta lydėti jūrinius laivus.

Peri kas antrais metais. Iš samanų ir žolių susuktame lizde padeda vieną baltą kiaušinį (gruodžio–sausio mėn.), kurį abu tėvai peri 11 savaičių. Šeimos monogamiškos. Perėti pradeda sulaukę 11–15 metų.

* Kiaušinis
* Perimvietėje (Pietų Džordžija)
* Tasmanijoje
* Ties Dreiko sąsiauriu

Šaltiniai
---------

1. ↑  Taylor, Barbara. *Arktis ir Antarktis.* Vilnius: Alma littera, 1998, 27 psl. ISBN 9986-02-498-6.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Grus nigricollis** |
| --- |
| Juodakaklė gervė (Grus nigricollis)Juodakaklė gervė (*Grus nigricollis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Gerviniai paukščiai  *( Gruiformes)* |
| Šeima: | Gerviniai  *( Gruidae)* |
| Gentis: | Gervės  *( Grus)* |
| Rūšis: | Juodakaklė gervė  *( Grus nigricollis)* |

 |
| Binomas |
| ***Grus nigricollis***Przewalski, 1876 |

**Juodakaklė gervė**, arba **tibetinė gervė** (*Grus nigricollis*) – gervinių (*Gruidae*) šeimos stambus migruojantis išnykstantis paukštis. 

Kūnas iki 139 cm aukščio, baltai pilkas, su juoda galva, raudonu viršugalviu. Snapo apačia ir kojos juodi. Virš akių yra baltas lopas. Abi lytys panašios.

Paplitusi Kinijoje, Indijoje, Butane ir Vietname. Veisiai Tibeto plynaukštėje; nedidelė populiacija yra Indijoje. Žiemoja šešiose vietose Kinijos žemumose ir Butane.

Paukščių populiaciją sudaro apie 5600-6000 individų. Įrašyta į Tarptautinę raudonąją knygą. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juodakaklė gervė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Sylvia atricapilla** |
| --- |
| Juodagalvė devynbalsė (*Sylvia atricapilla*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Žvirbliniai paukščiai  *( Passeriformes)* |
| Šeima: | Devynbalsiniai  *( Sylviidae)* |
| Gentis: | Devynbalsės  *( Sylvia)* |
| Rūšis: | Juodagalvė devynbalsė  *( Sylvia atricapilla)* |

 |
| Binomas |
| ***Sylvia atricapilla***Linnaeus, 1758 |

**Juodagalvė devynbalsė** (*Sylvia atricapilla*) – devynbalsinių (*Sylviidae*) šeimos paukštis, priklausantis devynbalsių genčiai.

Patino viršutinė kūno pusė rausvai pilka, antuodegis šviesesnis. Kakta ir viršugalvis juodi, pakaušis ir kaklas pilki. Vairuojamosios plunksnos rudos. Pilvinė kūno pusė pilka, gerklė šviesesnė, pilvas balsvas. Snapas tamsus. Kojos pilkos. Patelės kakta ir viršugalvis rudos spalvos. Rudenį visas apdaras gelsvo atspalvio, patino viršugalvio plunksnos su rusvomis viršūnėmis. Jaunikliai panašūs į patelę.

Lietuvoje dažna. Aptinkama gegužės – rugsėjo mėn. Gyvena miškuose su gausiu pomiškiu. Deda 4-5 kiaušinius.

Minta įvairiais vabzdžiais (turinčiais menką chitininę dangą), ypač drugiais, dvisparniais, amarais. Vėliau lesa aviečių, raudonųjų serbentų, ameliankių, sedulų, šeivamedžių, šaltekšnių, šermukšnių, vynvyčių, bei vėlyvųjų ievų vaisius ir uogas. Juodagalvė devynbalsė svarbi miško ekosistemoje.

Juodagalvės devynbalsės giesmė

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Lietuvos fauna": Paukščiai 2. Vilnius, „Mokslas", 1991 m.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Juodagalvė devynbalsė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Mėtiniai žirneliai „Scotch mints"
**Mėtinis** - saldainis su vyraujančiu mėtų skoniu, kurį paprastai suteikia mentolis. Mėtų gardį gali suteikti ir mėtų eterinis aliejus.

Anglų kalboje žodžiu *mint* 'mėtinis' gali vadinti iš kitokius panašius saldainius. Kartais tokiems saldainiams gaminti naudoja šliaužiančiosios bruknuolės (*Gaultheria procumbens*) ar kitų augalų, kurie nėra mėtos, eterinius aliejus.

Lietuvoje labiausiai paplitę mėtiniai yra mėtiniai žirneliai (balti ar žali) ir mėtinės karamelės.

Didžiojoje Britanijoje populiarūs saldainiai „mint imperial" arba „scotch mint" - balti apvalūs žirneliai kietu apvalkalu ir gana minkštu sukramtomu vidumi. Seniau šie saldainiai būdavo rutuliukų formos, dabar išpopuliarėjo didesni, pailgi, ovoido ar diskoido formos žirneliai. Angliškas pavadinimas *scotch mint* atsiradęs iš tokio paties grakščiosios mėtos (*Mentha ×gracilis*) angliško pavadinimo.

Kieti mėtiniai žirneliai dažnai naudojami kaip kvėpavimo gaivikliai, kadangi mėtų eterinio aliejaus ar mentolo kvapas ir skonis ilgai lieka burnoje.

Mėtiniai su pipirmėtės eteriniu aliejumi populiarūs kaip virškinimą pavalgius gerinanti priemonė. Mėtų lašai ar pipirmėčių ekstraktas iš tikrųjų buvo naudojama kaip priemonė nuo žarnyno spazmų ar kitų sutrikimų. Tai antras paaiškinimas, kodėl mėtiniai ir mėtų arbata yra populiarūs.

Nuorodos
--------

* Blumenthal, et al The Complete German Commission E Monographs First Edition 1998 American Botanical Council, USA.
* Phytomedicine. 2005 Aug;12(8):612-6.Links. Pharmacology and preclinical pharmacokinetics of peppermint oil. Grigoleit HG, Grigoleit P.
* Peppermint - Herb Information Archyvuota kopija 2009-01-27 iš Wayback Machine projekto.
* Herbs to Settle Your Stomach Archyvuota kopija 2008-01-13 iš Wayback Machine projekto.
* Appetite. 2004 Oct;43(2):207-10 Chewing gum can produce context - dependent effects upon memory
| *F1 2009* |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Sumo Digital |
| Leidėjas | Codemasters |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | {{{kompozitorius}}} |
| Išleidimo data | {{{išleidimo data}}} |
|
| Žanras (-ai) | Vairavimo |
| Režimas | Singleplayer Multiplayer |
|
| Reitingai | ESRB: EOFLC: GPEGI: 3USK: 0 |
| **Platforma** | WiiPlayStation PortableiPhone |
| Versija | 1.0 |
| Variklis | EGO Engine |
| Reikalavimai |  |
| Platinimas | InternetuNintendo optical disc |
|
| Licencija |  |
| Pirmtakas | F1 2009 |
| Kitos dalys | F1 2010 F1 2011 F1 2012 |
| formula1-game.com/uk/ |

**F1 2009** – kompiuterinis žaidimas, išleistas „Codemasters" kompanijos. Žaidimas paremtas realiu 2009 m. Formulės 1 sezonu. Tai buvo pirmasis „Codemasters" išleistas žaidimas apie F-1 lenktynes. Žaidimas buvo išleistas 2009 m. lapkričio 17 d. Wii ir PlayStation Portable konsolėms.

F1 2009 naudoja Codemasters sukurtą „EGO" variklį, kuris buvo naudojamas kitiems kompanijos gaminiams. „F1 2009" žaidime yra visos 2009 m. sezono oficialios Formulės 1 trasos, taip pat žaidėjas gali rinktis iš visų 20 sezoną pradėjusių Formulės 1 lenktynininkų. Žaidime pasirodė „slick" tipo padangos kaip ir dar viena naujovė – KERS sistema. Žaidėjas gali žaisti „Singleplayer" ir „Multiplayer" režimais, taip pat rinktis dalyvauti vieneriose lenktynėse ar visame sezone. Kiekvienose lenktynėse žaidėjas gali dalyvauti treniruotėse, kvalifikacijoje ir pačiose lenktynėse.

Nuorodos
--------

* Oficiali žaidimo svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Herminium** |
| --- |
| Vienagumbis medauninkas (Herminium monorchis)Vienagumbis medauninkas(*Herminium monorchis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Eilė: | Smidriečiai  *( Asparagales)* |
| Šeima: | Gegužraibiniai  *( Orchidaceae)* |
| Gentis: | Medauninkas  *( Herminium)* |

 |

**Medauninkas** (*Herminium*) – gegužraibinių (*Ochidaceae*) šeimos augalų gentis, kurioje vienintelė labai reta Lietuvoje auganti rūšis – **viengumbis medauninkas** (*Herminium monarchis*). Tai žemas daugiametis augalas su rusvomis makštimis stiebo pamate. Augalui peržydėjus, makšties pažastyse išauga ilgos požeminės ataugos, kurių galuose susiformuoja nauji šakniagumbiai. Žiedai maži, gelsvai žalios spalvos, kvepiantys medumi. Žydi gegužės – liepos mėn. Auga sausose ir drėgnose derlingose pievose, miškų aikštelėse.

Viengumbis medauninkas
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Džabrijaarab. جابري |
| --- |
|  |
|  |
| 

DžabrijaDžabrija

29°18′0″ š. pl. 48°2′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.30000°š. pl. 48.03333°r. ilg.﻿ / 29.30000; 48.03333﻿ (Džabrija)Koordinatės: 29°18′0″ š. pl. 48°2′0″ r. ilg.﻿ / ﻿29.30000°š. pl. 48.03333°r. ilg.﻿ / 29.30000; 48.03333﻿ (Džabrija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Kuveito vėliava Kuveitas |
| **Muchafaza** | Havalio muchafaza |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 66 056  |

**Džabrija** (arab. جابري) – miestas Havalio gubernijoje (Kuveitas), ribojasi su sostine Kuveitu, Havalio, Salmijos, Bajano miestais.

Paskutiniais metais sparčiai rekonstruojami pastatai, daug komercinių centrų. Mieste įsikūrę Kuveito medicinos asociacija, Kuveito centrinis kraujo bankas, daugiau nei 10 mokyklų. Nuo 1982 m. atidaryta *Mubarak Al-Kabeer* ligoninė (viena iš 6 visuomeninių Kuveito ligoninių). Miestas suskirstytas į 12 administracinių blokų.

Viena didžiausių miesto problemų – transporto kamščiai.
| *F1 2011* |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Codemasters Birmingham ir Sumo Digital |
| Leidėjas | Codemasters |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | {{{kompozitorius}}} |
| Išleidimo data | {{{išleidimo data}}} |
|
| Žanras (-ai) | Vairavimo |
| Režimas | Singleplayer Online multiplayer |
|
| Reitingai | ACB: GESRB: EPEGI: 3USK: 0 |
| **Platforma** | PCPlayStation 3Xbox 360Nintendo 3DSPlayStation Vita |
| Versija | v1.00 |
| Variklis | EGO Engine 2.0 |
| Reikalavimai |  |
| Platinimas | Optinis diskas,internetu,atminties kortelė |
|
| Licencija |  |
| Pirmtakas | F1 2010 |
| Kitos dalys | F1 2009 F1 2012 |
| formula1-game.com/uk/ |

**F1 2011** – kompiuterinis žaidimas, išleistas „Codemasters" kompanijos. Žaidimas paremtas realiu 2011 m. Formulės 1 sezonu. Tai buvo trečiasis „Codemasters" išleistas žaidimas apie F-1 lenktynes. Žaidimas buvo išleistas 2011 m. rugsėjo mėnesį PC ir Xbox 360, PlayStation 3, Nintendo 3DS bei PlayStation Vita konsolėms. F1 2011 sukurtas nauju „EGO Engine 2.0" varikliu.

Žaidime yra visi 24 sezono lenktynininkai, 12 komandų ir 19 oficialių trasų. Kompanija skelbia, kad naujojo žaidimo šūkis yra „Be the Driver, Live the Life, Go Compete" (liet. *Būk lenktynininku, gyvenk gyvenimą, varžykis*) ir „Online multiplayer" režimas veikia šiuo principu.

Žaidime taip pat yra tokie Formulės 1 elementai kaipo saugos automobilis, raudonų vėliavų fazė bei tikrojo sezono naujovės – KERS, DRS ir naujosios Pirelli padangos.

Nuorodos
--------

* Oficiali žaidimo svetainė
Džaganatho atvaizdas Bhūbanešvaro šventykloje
**Džaganathas** (skr. जगन्नाथ = IAST: *Jagannātha-* 'pasaulio valdovas') – vienas iš hindų dievo Krišnos pavidalų, daugiausia garbinamas Bengalijoje ir Orisoje.

Pasak gana vėlyvos puraninės legendos, kai Krišna, po Jadavų žūties, buvo netyčia nužudytas medžiotojo, jo kūnas liko nesudegintas. Kažkoks geros valios žmogus Krišnos kūną atidavęs sudeginti, o tada pelenus sudėjęs į pašventintą urną. Višnaus nurodymu Avantės šalies valdovas Indradjumna paprašė dieviškojo meistro Višvakarmano iš šių pelenų atkurti Krišnos atvaizdą – Džaganathą. Višvakarmanas sutiko, bet su sąlyga, jog jam dirbant niekas netrukdys. Tačiau nekantrusis Indrajumna sykį atėjo pažiūrėti į Višvakarmano darbą. Šis supykęs paliko Džaganathą be rankų ir kojų. Tačiau Brahma jam skyrė akis, sielą ir pats kaip kunigas dalyvavo ašvamedhoje, kurią naujojo dievo garbei surengė Indradjumna. Orijų mitologijoje, Džaganathas aukštinamas kaip padėjęs Purio karaliui Gadžapačiui užkariauti Kančį.

Svarbiausia Džaganatho kulto vieta yra XIII a. Džaganatho šventykla, esanti Purio mieste (Orisa). Dabar Puris yra vienas svarbiausių hinduistinės piligrimystės (jatros) centrų. Kasmet birželio–liepos mėnesį vyksta dviejų dalių Džaganathui skirta šventė – Snanajatra (Džaganatho, jo brolio Balaramos ir sesers Subhadros medinės statulos maudomos) ir Rathajatra (statulos vežiojamos po miestą). Vaizduojamas ryšiais juodais atvaizdais, daromais iš medžio bei lingomis.

Džaganathas laikomas sinkretine dievybe, atsiradusia iš vietinių nearijų tautų tikybos. Jo kultui įtaką galėjo padaryti ir džainizmas, tantrizmas bei budizmas. Dabar Džaganathas garbinamas daugiausia vaišnavų kaip Višnus Purušotama (*puruṣottama-* „tobuliausia būtybė"), gaudyja vaišnavizme laikomas Krišnos pavidalu (svarbus ir ISKCON judėjime). Šaktai Džaganathą tapatina su Šiva arba laiko 5 dievų sampyna. Pasakojama, kad Nanakas ir kiti sikhų gurūs lankęsi Džaganatho šventykloje. Džaganatho kultą ypač smerkė Indiją užėmę musulmonai, o vėliau krikščionys britai.

* Džaganatho atvaizdasDžaganatho atvaizdas
* Purio Džaganatho šventyklaPurio Džaganatho šventykla
* Rathjatros šventė Džaganatho garbei PuryjeRathjatros šventė Džaganatho garbei Puryje
* Džaganatho, Balaramos ir Subhadros trejybėDžaganatho, Balaramos ir Subhadros trejybė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Мифы народов мира. *Джаганнатха* , П. А. Гринцер – 2-е изд. 1992. Москва: Советская Энциклопедия.
2. ↑  Kazimieras Seibutis. *Džaganathas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004
3. ↑  O. M. Starza (1993). *The Jagannatha Temple at Puri: Its Architecture, Art, and Cult.* BRILL Academic. pp. 65–67
4. ↑  Bryant, Edwin F (2007). *Krishna: A Sourcebook.* Oxford University Press. p. 142


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Džaganathas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| F1 2014 |
| --- |
|  |
| Kūrėjas | Codemasters Birmingham |
| Leidėjas | Codemasters |
| Dizaineris | {{{dizaineris}}} |
| Kompozitorius | {{{kompozitorius}}} |
| Išleidimo data | {{{išleidimo data}}} |
|
| Žanras (-ai) | Vairavimo |
| Režimas | Singleplayer |
|
| Reitingai |  |
| **Platforma** | PCPlayStation 3Xbox 360 |
| Versija | v1.00 |
| Variklis | EGO Engine 3.0 |
| Reikalavimai |  |
| Platinimas | Optical disc,internetu,Blu-ray Disc |
|
| Licencija |  |
| Pirmtakas | F1 2009 |
| Kitos dalys | F1 2010 F1 2011 F1 2012  F1 2013 |
| formula1-game.com/uk/ |

**F1 2014** – „Codemasters" žaidimas, paremtas Formulės 1 lenktynėmis (2014 m. sezonu). Tai yra šeštasis šio žanro „Codemasters" žaidimas. Jis išleistas 2014 m. spalio 16 d.

Žaidime yra visi oficialūs 22 Formulės 1 lenktynininkai ir visos 2014 m. sezono trasos. Kitaip nei „F1 2013" žaidime, čia nebus „Classic Edition" funkcijos – čia žaidėjas galėjo valdyti dalį 80-ųjų – 90-ųjų metų Formulės 1 automobilių ir lenktyniauti keliose senosiose trasose. Viena naujovių bus tai, jog žaidėjas karjeros režime galės nuo pat pradžių rinktis bet kurią komandą.

Nuorodos
--------

* Oficiali žaidimo svetainė
|  |
| --- |
| Sister Sin |
|  
Sister Sin 2012 m. |
| Biografija |
| Kilmė |  Švedija |
| Žanrai | Heavy metalPop metal |
| Aktyvumo metai | 2002–2015, 2019– |
| Įrašų kompanija | Victory Records |
| Svetainė | www.sistersin.com |
| Nariai |
| Liv Jagrell Jimmy Hiltula Strandh Dave Sundberg |
| Buvę nariai |
| Chris  Benton Wiberg Johnny |

**Sister Sin** – Švedijos heavy metal grupė, susikūrusi 2002 m. Goteborge. Jų muzikos stilius kartais apibūdinamas kaip „old-school metal".

Istorija
--------

Grupės įkūrėju laikomas būgnininkas Dave Sundbergas, o vokalistė ir pagrindinis grupės veidas Liv Jagrell prisijungė vėliau, atsiliepusi į reklamą laikraštyje.

2003 m. pasirodė debiutinis grupės albumas „Dance of the Wicked", palankiai sutiktas muzikos kritikų. Įrašą išleido nedidelė kompanija „Sleazy Rider Records" ir tik vėliau buvo perleistas kompanijos „EMI" padalinio Graikijoje, todėl grupės nariai tikruoju debiutiniu albumu paprastai įvardina „Switchblade Serenades", pasirodžiusį tik 2008 m. Iki tol grupė spėjo išleisti dar keletą demo bei EP įrašų.

Albumas „Switchblade Serenades" debiutavo 107 vietoje JAV renkamame „Top Heatseekers" sąraše, į kurį įtraukiamos grupės, iki tol niekada nepatekusios į Billboard Top 100. Reklamuodama albumą grupė surengė du nedidelius gastrolių turus JAV, kurių metu „apšildė" „Motörhead", „Otep" ir „Ill Niño" pasirodymus, o Europoje koncertavo kartu su „Arch Enemy" bei pasirodė keliuose muzikiniuose festivaliuose Skandinavijoje.

2010 m. grupė išleido albumą „True Sound of the Underground". Pirmoji daina iš jo „Beat ‘Em Down" grupės „MySpace" paskyroje buvo patalpinta dar 2009 m. ir dedikuota neseniai mirusiam boksininkui Ingemar „Ingo" Johanssonui.

Po šio albumo grupė vėl išsiruošė į gastroles, kurių metu dažniausiai atliko „apšildančios" grupės vaidmenį. Viename iš koncertų serijų jie grojo kartu su garsia Vokietijos atlikėja Doro Pesch, su kuria vėliau įrašė „Motörhead" dainos „Rock‘N‘Roll" perdirbinį.

2011 m. jie pasirodė kartu su „Grave Digger" jų koncertiniame ture „The Clans Will Rise Again".

2012 m. „Sister Sin" išleido albumą „Now And Forever", o 2014 m. - paskutinį savo darbą „Black Lotus".

2015 m. lapkričio 7 d. grupė išplatino pareiškimą, kad nutraukia savo veiklą.

Koncertai Lietuvoje
-------------------

„Sister Sin" yra surengusi du pasirodymus Lietuvoje:

* 2010 m. lapkričio 9 d. jie koncertavo kartu su „Lordi" Vilniaus klube „New York"
* 2011 m. lapkričio 27 d. kartu su grupe „Sevenfield" „apšildė" „U.D.O." pasirodymą Vilniuje, „Forum Palace"

Grupės sudėtis
--------------

* Liv Jagrell – vokalas (2002 – 2015)
* Jimmy Hiltula – gitara (2002 – 2015)
* Strandh – bosinė gitara (2010 – 2015)
* Dave Sundberg – mušamieji (2002 – 2015)

Diskografija
------------

### Studijiniai albumai

Liv Jagrell
* „Dance of the Wicked" (2003)
* „Switchblade Serenades" (2008)
* „True Sound of the Underground" (2010)
* „Now And Forever" (2012)
* „Black Lotus" (2014)

### Demo įrašai

* „By Demos Be Driven Vol. I" (2006)
* „By Demos Be Driven Vol. II" (2007)

### EP

* „Smash The Silence EP" (2007)

Išnašos
-------

1. ↑  „Sister Sin Calls it Quits". Blabbermouth.net. Nuoroda tikrinta 2017-08-21.
Koordinatės: 55°02′28″š. pl. 23°48′51″r. ilg.﻿ / ﻿55.040976°š. pl. 23.814205°r. ilg.﻿ / 55.040976; 23.814205

|  |
| --- |
| **Sitkūnų pagrindinė mokykla** |
| Sitkūnų pagrindinė mokykla herbasSitkūnų pagrindinė mokykla herbas |
| Sitkūnų pagrindinė mokykla |
| **Adresas** | Sitkūnai, Kauno rajonas |
| **Direktorius(-ė)** | Loreta Gudeliūnienė |
| **Mokinių skaičius** | 78 |
| **Įkūrimo data** | 1918 m. |
| **Uždarymo data** | 2012 m. |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 14 |

**Kauno rajono Sitkūnų pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Sitkūnuose (Kauno raj.), Sausio 13-osios g. 4, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Buvęs įstaigos kodas 191092283. Steigėjas Kauno rajono savivaldybės taryba.

Atminimo lenta prie Sitkūnų mokyklos: „*Šioje mokykloje 1991 metais sausio 13-osios įvykių metu veikė Lietuvos radijo ir televizijos perdavimo centro Kauno filialo gynybinis štabas*"
Buvusi mokykla, 2018 m.

Istorija
--------

Sitkūnų mokykla išaugo iš Muniškių pradžios mokyklos. Muniškių pradžios mokykla pirmą kartą paminėta 1918 metais. Mokykla buvo špitolėje prie Muniškių bažnyčios. Muniškių pradžios mokyklos dviejuose komplektuose tarpukario metais mokėsi apie 40 mokinių. Vėliau atidaryta pradžios mokykla ir Juodonių kaime. Vokiečių okupacijos metais ši mokykla perkelta į Sitkūnų radijo stoties pastatą. 1940 m. Muniškių pradinės mokyklos antras komplektas perkeltas į Sitkūnus.

Nuo 1948 m. mokykloje veikė biblioteka. Pirmoji laida baigė mokyklą 1952 m. Iki 1959 m. Muniškių pradinė mokykla palaipsniui peraugo į septynmetę. 1959 m. Muniškių septynmetė mokykla persikėlė į Sitkūnus ir buvo sujungta su Sitkūnų pradine mokykla. 1962 m. mokykla tapo aštuonmetė, 1986 m. devynmetė. 

1991 m. Sausio 13-osios įvykių dienomis Sitkūnų mokykloje įsteigtas Lietuvos radijo ir televizijos perdavimo centro (Sitkūnų radijo stoties) gynybos štabas (pakabinta atminimo lenta). 

1994 m. mokykloje susikūrė Kudirkaičių organizacija. Nuo 1999 m. pagrindinė mokykla su 10 klasių, 2001 m. pagrindinė su 8 klasėm, 2002 m. pagrindinė su 9 klasėm. Nuo 2001 mokslo metų įvestas ankstyvasis anglų kalbos mokymas nuo II klasės, atidaryta priešmokyklinio ugdymo grupė. 2002 m. įvykdyta Sitkūnų pagrindinės mokyklos ir viešosios bibliotekos Sitkūnų filialo tinklo optimizacija – sujungti bibliotekų fondai, įrengta kompiuterių klasė-skaitykla. 2008 m. rugsėjo 1 d. Sitkūnų pagrindinė mokykla pertvarkyta į mokyklą-darželį. 2012 m. rugpjūčio mėn. mokykla uždaryta.

Direktoriai
-----------

* 1949 m. Salomėja Maciulevičienė
* 1957 m. Bronius Strazdas
* 2001 m. Sondra Matažinskienė
* Loreta Gudeliūnienė

Žymūs mokiniai
--------------

* Arvydas Burneckis, Santariškių onkologinių klinikų radiologas
* Vidas Grigoraitis, Respublikinio archyvų departamento direktorius
* Antanas Kontautas, Klaipėdos universiteto profesorius, ichtiologas
* Arvydas Kudrevičius, Slovėnijos bankų programų direktorius

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.
Mitybos grandinės pavyzdys Švedijos ežere
*Apie artimą sąvoką maisto gamyboje skaitykite „Maisto gamybos grandinė".*
**Mitybos grandinė** – sudėtinga ekologinė mitybos sistema. Kiekviena grandinės grandis sieja kokius nors organizmus, kurie yra kitų grandžių maistas.

Augalai yra autotrofai, maistą pasigaminantys patys iš neorganinių medžiagų fotosintezės būdu. Jie yra pirmieji grandinės nariai.

Gyvūnai yra heterotrofai, sau maisto pasigaminti negali. Taigi jie naudojasi augalų produktais.

Mitybos grandinė skirstoma pagal mitybos arba energijos lygmenis:

* Pirmasis mitybos lygmuo (M1) - *Gamintojai* – žalieji augalai, kurie patys gamina maisto medžiagas.
* Antrasis mitybos lygmuo (M2) - *Pirminiai vartotojai* – žolėdžiai (augalais mintantys) gyvūnai. Energiją teikiančias medžiagas gauna tiesiogiai iš gamintojų.
* Trečiasis mitybos lygmuo (M3) - *Antriniai vartotojai* – mėsėdžiai gyvūnai. Energiją teikiančias medžiagas gauna iš pirminių vartotojų kūnų. Pvz. lapės, kai jos ėda žolėdžius.
* Ketvirtasis mitybos lygmuo (M4) - *Tretiniai vartotojai* – plėšrūnai. Energiją teikiančias medžiagas gauna įvairiais netiesioginiais būdais iš antrinių vartotojų kūnų. Pvz. lapės, kai jos ėda mesėdžius.

Yra ir visaėdžių gyvūnų (prie jų priskiriamas ir žmogus). Jie minta augalų ir gyvūnų medžiagomis. Dėl to jie priskiriami kartais prie M2, kartai prie M3 ar M4 mitybos lygmenų.

Kiekviename aukštesniame lygmenyje prarandama didelė maisto teikiamos energijos dalis. Pvz. Karvės organizmas visiškai suskaidys tik kiek daugiau nei pusę suėdamos žolės. Ir tik nedidelę energiją teikiančių medžiagų dalį galima gauti iš jautienos. Šis energijos praradimas reiškia, kad kuo aukštesnis trofinis lygmuo, tuo mažiau yra jam priklausančių gyvūnų, nes jie turi suėsti vis didesnius maisto kiekius, kad gautų pakankamai energijos. Tai dar vadinama **kiekybine piramide**.

Mitybos tinklai
---------------

Victor Summerhayes ir Čarlzo Eltono 1923 m. publikuotas vienas anksčiausių mitybos tinklo pavyzdžių
Iš tikro gamtoje dažnesnės sudėtingesnės, nelinijinės ir su įvairiau persipynusiais mitybos lygiais mitybos grandinių sistemos, vadinamos **mitybos tinklais**.

Nuorodos
--------

* Apie mitybos grandines ir tinklus Archyvuota kopija 2008-05-24 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
Koordinatės: 56°16′16″š. pl. 24°49′17″r. ilg.﻿ / ﻿56.271166°š. pl. 24.82129°r. ilg.﻿ / 56.271166; 24.82129

|  |
| --- |
| **Medeikių pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Medeikių pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Medeikių pagrindinė mokykla|250px]] |
| **Adresas** | Biržų g. 39, Medeikiai |
| **Direktorius(-ė)** | Janina Stapulionienė |
| **Mokinių skaičius** | 144 |
| **Įkūrimo data** | 1904 |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 19 |

**Biržų rajono Medeikių pagrindinė mokykla** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Biržų raj. Medeikiuose, Biržų g. 39, vykdanti pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba. Įstaigos kodas 190546797.

Istorija
--------

Rašytiniuose šaltiniuose mokykla pirmą kartą paminėta 1904 m. Čia veikė dviklasė liaudies pradinė mokykla, kurioje mokėsi Medeikių ir aplinkinių kaimų vaikai. Pamokos vyko rusų kalba. 1918 m. įkurta keturklasė pradinė mokykla. 1928 m. pradėtas įvesti visuotinis pradinis mokymas. 1949 m. mokykla tapo septynmete, 1954 m. atidaryta 8-ta, o po metų ir 9-ta klasė. 1958 m. pavasarį išleista pirmoji abiturientų laida. 1976–1977 m. pastatytas dabartinis mokyklos pastatas. 1977–1978 m. Medeikių vidurinėje mokykloje buvo didžiausias mokinių skaičius – 279 mokiniai. Vidurinė mokykla 1994 m. pavadinama pagrindine 9 klasių mokykla. 1999 m. pereinama prie dešimtmečio mokymo, mokykla tapo pagrindine dešimtmete.

Direktoriai
-----------

* 1944 m. Jonas Stakionis;
* 1945 m. Leonas Kamarauskas;
* 1947 m. Alfredas Drapas;
* 1960 m. Dionizas Petronis;
* 1966 m. Jonas Kondrotas;
* 1968 m. Bronius Stapulionis;
* 1975 m. Petras Anciūnas;
* 1988 m. Arvydas Jankauskas;
* 1996 m. Janina Stapulionienė.

Mokyklos himnas
---------------

Knygos ir žinios mums kelią nušvies,
Pašauks mus svajonė šviesi.
Mes eisim į platų pasaulį,
Mokyklos takais vedini.
Kas rytą mokyklon mes skubam visi
Ir nešame gėrį delnuos.
Gražia ateitim mes tikim visi
Ir stengiamės tikslą pasiekt.
Mes augame, bręstame, mokomės kurt,
Svajoti tikėtis ir džiaugtis.
Mes mokam mylėti ir kilti aukštyn,
Ieškoti ir rasti pasaulį.
Žodžiai N. Simonavičienės, muzika R. Užtupienės

Nuorodos
--------

* Mokyklos svetainė Archyvuota kopija 2007-08-11 iš Wayback Machine projekto..
| **Ingrid Olerinskaja** |
| --- |
|  |
| Gimimo vardas | Ingrid Olerinskaja |
| Visas vardas | Ingrid Olerinskaja |
| Gimė | 1992 m. kovo 14 d. (31 metai)Riazanė, Rusija |
| Gyven. vieta | nežinoma |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Ingrid Olerinskaja** (rus. *И́нгрид Андре́евна Олери́нская*, g. 1992 m. kovo 14 d. Riazanėje) – Rusijos aktorė.

Biografija
----------

2009 m. vasarą ji įstojo į Maskvos valstybinio pedagoginio universiteto (MPGU) Geografijos fakultetą. Tuo pačiu metu ji dalyvavo filmo „Neadekvatūs žmonės" atrankoje, perėjo penkis jo turus, po kurių buvo patvirtinta pagrindiniam moters vaidmeniui. Vėliau metė universitetą ir tapo aktore.

Išgarsėjo po debiuto Romano Karimovo filme „Neadekvatūs žmonės" (2010). Ilja Liubimovas tapo naujuoju kaimynu, o paauglė, maištautoja, kuri nuobodžiam ir keistokam vyrukui neleidžia vienišauti, įvelia į savo chaotišką gyvenimą ir savo problemas. 

Po filmo „Neadekvatūs žmonės" pasirodymo sulaukė daugybės pagyrimų. Rašė, kad „Ingrida Olerinskaja tikrai turi puikių šansų tapti žvaigžde, ji turi tam viską – talentą, grožį, įgimtą artistiškumą". Apie tai, kad pagrindinį vaidmenį filme suvaidinusi aktorė neturi aktorinio išsilavinimo, Sankt Peterburgo kino žurnalas „Kinas" rašė, kad šis faktas – dar vienas įrodymas, „kad talento neišmoksi: arba turi jį, arba tu ne". 

Žinoma dėl vaidmenų serialuose „Laivas" (2014), bei „Londongradas" (2015).

2020 m. m. pasirodė filme „Neadekvatūs žmonės" antroji dalis, bei vaidino seriale „Rikošetas". 2022 m. pasirodė šio serialo tęsinys.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Nuorodos
--------

* IMDB profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| Melnykasček. *Mělník* |
| --- |
|              |
|  |
|  |
| 

MelnykasMelnykas

50°21′07″ š. pl. 14°28′30″ r. ilg.﻿ / ﻿50.35194°š. pl. 14.47500°r. ilg.﻿ / 50.35194; 14.47500﻿ (Melnykas)Koordinatės: 50°21′07″ š. pl. 14°28′30″ r. ilg.﻿ / ﻿50.35194°š. pl. 14.47500°r. ilg.﻿ / 50.35194; 14.47500﻿ (Melnykas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Čekijos vėliava Čekija |
| **Kraštas** | Vidurio Čekijos kraštas |
|  |
| **Gyventojų** (2013) | 19 346  |
| **Plotas** | 24 km² |
| **Tankumas** (2013) | 806 žm./km² |
|  |
| **Pašto kodas** | 276 01 |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Melnykas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Mèlnykas |

**Melnykas** (ček. *Mělník*) – miestas Vidurio Čekijos krašte, žymus Čekijos urbanistikos paminklas. Jis yra iškilęs ant aukšto stataus vynuogynų apsupto šlaito. Melnykas plyti dviejų didžiausių Čekijos upių – Labės (Elbės) ir Vltavos santakoje. Miestas susitelkęs aplink centrinę turgaus aikštę. Jame stovi renesansinė rotušė su laikrodžio bokštu. Nuo XIV a. miestas buvo vynininkystės centras, ir aikštėje stovintis fontanas primena apie šį paveldą. Mieste yra šv. Petro ir šv. Pauliaus bažnyčia. Greta bažnyčios stovi Lobkovičių giminės pilis, kurios sienas dabina vienas seniausių Bohemijoje sgrafitas, datuojamas 1533 m.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Monetų padirbinėjimas** – monetų klastojimas, paprastai siekiant pasipelnyti.

Istorija
--------

Pirmosios monetos buvo gaminamos tik iš tauriųjų metalų ir todėl tai labai masino klastotojus. Radiniai patvirtina, kad monetos buvo padirbinėjamos jau antikos laikais. Vienas iš primityviausių klastojimo būdų, tai nuo iš tauriųjų metalų pagamintų monetų apipjaustyti jos kraštus. To siekiant išvengti monetų šonai pradėti graviruoti. Taip pat iš pigesnių metalų pagaminti monetų ruošiniai buvo apliejami brangesniu metalu, paauksuojami ar pasidabruojami ar tiesiog aplipdomi folija. Vietoj iš tauriųjų metalų pagamintų monetų pradėjus naudoti iš pigesnių metalų pagamintas monetas, jos pradėtos lieti ar kaldinti. Tobulėjant monetų gamybos technologijoms, siekiant sudaryti galimybę žmonės lengvai atskirti suklastotas monetas nuo tikrų ypatingas dėmesys jas gaminant buvo skiriamas jų proporcingumui. Moneta turėjo pastačius nekristi, o pastūmus riedėti tiesiai.

Pinigų padirbinėjimas buvo laikomas vienu iš sunkiausių nusikaltimų, nes falsifikatoriai gali sužlugdyti šalies ūkį (nors tokio atvejo nežinoma, dažniau dėl didelės infliacijos falsifikatoriai turėdavo nutraukti savo veiklą), todėl už jį buvo griežčiausiai baudžiama. Falsifikatoriai verdami aliejuje, deginami ant laužo, 1566 ir 1588 metų Lietuvos statutuose už pinigų padirbinėjimą buvo numatyta mirties bausmė sudeginant ant laužo, TSRS įstatymai taip pat numatė už pinigų padirbinėjimą net mirties bausmę.

Laikui bėgant monetas iš tauriųjų metalų pradėjo keisti popieriniai pinigai, kol galiausiai monetos pradėtos gaminti visai iš palyginti nebrangių metalų. Kai kurių monetų pagaminimas yra brangesnis negu jos nominali vertė (1, 2 lietuviški centai). Taip vykstant mažėjo ir atsiskaitymuose naudojamų monetų klastojimo atvejų. Šiais laikais dažniausiai klastojamos senoviškos, iš tauriųjų metalų pagamintos monetos.

Monetų padirbinėjimo atvejai
----------------------------

Seno Drarsko (Drahomio) pilies teritorijoje (Lenkija) archeologai aptiko viduramžių dirbtuves, kuriose buvo klastojamos XIV – XV amžių monetos. Lietuvoje Labanoro lobyje, kuris buvo paslėptas apie XV amžiaus vidurį, rastas vienas suklastotas Prahos grašis. Ypač daug šilingų suklastota Sučavos pilyje (dabar Rumunijos teritorija) 1661–1662 metais. Čia monetų kaldinimas buvo gerai organizuotas. Į pagalbą pasitelktos mašinos. Sučavoje buvo klastojami lenkiški ir lietuviški Jono Kazimiero variniai, Rygos ir Livonijos, prūsiški Frydricho Vilhelmo šilingai, skirti Lenkijos ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės pinigų rinkai. Lenkijoje 1571 metais veikė falsifikatorių gauja, liejusi cinkinius lietuviškus ketvirtokus ir talerius. Nors suklastotos monetos nuo tikrų skyrėsi išvaizda ir svoriu, falsifikatoriams pavykdavo jas realizuoti miestelių turgavietėse.