| Jalta*Ялта* |
| --- |
|              |
| *Jalta nuo jūros* |
|  |
| 

JaltaJalta

44°29′0″ š. pl. 34°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.48333°š. pl. 34.15000°r. ilg.﻿ / 44.48333; 34.15000﻿ (Jalta)Koordinatės: 44°29′0″ š. pl. 34°09′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.48333°š. pl. 34.15000°r. ilg.﻿ / 44.48333; 34.15000﻿ (Jalta) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Respublika** | Krymas Krymas *de jure* Ukrainos vėliava Ukraina *de facto* Rusijos vėliava Rusija |
|  |
| **Įkūrimo data** | XII a. |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 78 040  |
| **Plotas** | 17,37 km² |
| **Tankumas** (2012) | 4 493 žm./km² |
| **Altitudė** | 54 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Jalta |

**Jalta** (ukr. ir rus. *Ялта*, krym. *Yalta*) – miestas pietinėje Krymo autonominės respublikos dalyje. Kurortas Juodosios jūros pakrantėje. Miestą kerta Bystros upė, aplink kurią yra išsidėstęs miesto centras. 79,8 tūkst. gyventojų (2006).

Geografija
----------

### Klimatas

Klimatas šiltas, sausas, subtropinis. Vidutinė metų temperatūra 14°С, vasario – 2°С, liepos – 25°С. Dienų su krituliais kiekis per metus – 85.

Istorija
--------

Jaltą XVIII a. iš Turkijos užkariavo Rusija. Netoli vieno iš gražiausių kurortų prie Juodosios jūros savo vasaros rezidenciją buvo įkūręs imperatorius Aleksandras II (Livadijoje).

1945 m. vasario 4-11 d. imperatoriaus rūmuose Livadijoje vyko Jaltos konferencija, vienas iš svarbiausių J. Stalino, T. Ruzvelto ir V. Čerčilio susitikimų, kuriame buvo sprendžiama tarptautinė tvarka po Antrojo pasaulinio karo pabaigos. Europa buvo padalinta į įtakos sferas, susitarta dėl okupuotos Vokietijos administravimo ir Jungtinių Tautų įkūrimo.

Gyventojai
----------

Pagal 2000-ųjų metų duomenis savivaldybėje gyveno 80,5 tūkst. gyventojų. Iš jų: 68,3 % – rusai, 25,7 % – ukrainiečiai, 0,8 % – žydai, 0,1 % – Krymo totoriai.

### Lietuviai

Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia
Pavieniai asmenys iš Lietuvos Jaltoje gydėsi nuo XIX a. pab. tai Gabrielius Landsbergis-Žemkalnis, Vincas Kudirka, Povilas Višinskis, Juozas Gurauskis, Juozas Gruodis; gydytoju dirbo Grigorijus Blochas, vaistininku - Stanislovas Jurevičius. 1913 m. Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčios klebonu buvo paskirtas kun. Motiejus Gudaitis, pats Jaltoje ieškojęs tinkamo savo sveikatai klimato. Pirmojp pasaulinio karo metais mieste veikė lietuvių karo pabėgėlių džiovininkų sanatorija, kurioje dirbo Jokūbas Mikelėnas, Adomas Sketeris, Vanda Didžiulytė-Mickevičienė, Liudvika Didžiulienė; gydėsi keli šimtai karo pabėgelių iš Lietuvos. Susikūrė vietos lietuvių draugija. Pokaryje dauguma tautiečių grįžo į tėvynę, 1927 m. vienintelė katalikų bažnyčia buvo uždaryta. Lietuvai atkūrus nepriklausomybę, jaltiečiai dalyvauja Krymo M. K. Čiurlionio lietuvų kultūros draugijos veikloje.

Turizmas
--------

Įžymybės:

* Aleksandro Nevskio Laura – vienuolynas ir katedra,
* Antono Čechovo namas-muziejus.
* Kregždės Lizdas

Savivaldybė
-----------

Jaltos savivaldybės žemėlapis
Jaltos miesto savivaldybei (taryba; ukr. *Ялтинська міськрада*) priklauso 2 miestai, 21 miesto tipo gyvenvietė, 9 kaimo tipo gyvenvitės.

Miestų partnerystė
------------------

Jalta yra užmezgusi partnerystės ryšius su šiais miestais:

* Vokietija Baden Badenas, Vokietija
* Gruzija Batumis, Gruzija
* Rumunija Galacis, Rumunija
* Jungtinė Karalystė Margeitas, Jungtinė Karalystė
* Prancūzija Nica, Prancūzija
* Estija Piarnu, Estija
* Italija Pocuolis, Italija
* Kroatija Rijeka, Kroatija
* Jungtinės Amerikos Valstijos Santa Barbara, JAV
* Kinijos LR Sanja, Kinija
* Šiaurės Makedonija Ohridas, Makedonija

Šaltiniai
---------

1. ↑  Католическая Церковь в Ялте // yaltakatolik.ru Archyvuota kopija 2020-02-02 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Komiteto nukentėjusiems nuo karo šelpti lietuviai sanatorijoje Jaltoje 1916 m. // www.europeana.eu
3. ↑  Jalta // VLE

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2008-12-04 iš Wayback Machine projekto. (rus. angl. kalbomis)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKrymo autonominė respublika Krymo autonominės respublikos administracinis suskirstymas |
| --- |
|  |
| Sostinė: **Simferopolis** |
|  |
| Rajonai | 
Bachčisarajaus rajonas · Bilohirsko rajonas · Čornomorskio rajonas · Džankojaus rajonas · Kirovskio rajonas · Krasnohvardijsko rajonas · Krasnoperekopsko rajonas · Lenino rajonas · Nižniohirskio rajonas · Pervomaiskio rajonas · Rozdolnės rajonas · Sakų rajonas · Simferopolio rajonas · Sovietų rajonas | Krymo AR vėliavaKrymo AR herbas |
|  |
| Miestų savivaldybės | 
Alušta · Armianskas · Džankojus · Eupatorija · Feodosija · Jalta · Kerčė · Krasnoperekopskas · Sakai · Simferopolis · Sudakas |
|  |
| Miestai | 
Alupka · Alušta · Armianskas · Bachčisarajus · Bilohirskas · Čornomorskė · Džankojus · Eupatorija · Feodosija · Forosas · Haspra · Hurzufas · Jalta · Kerčė · Kirovskė · Koktebelis · Koreizas · Krasnohvardijskė · Krasnoperekopskas · Leninė · Masandra · Nikita · Nyžnohirskis · Novyj Svet · Partenitas · Perekopas · Pervomaiskė · Rozdolnė · Sakai · Senasis Krymas · Simeizas · Simferopolis · Sovetskis · Sudakas · Ščolkinė |

 |