recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Metisų vaizdavimas „Pintura de Castas" Lotynų Amerikos kolonijiniu laikotarpiu. „De español e india, produce mestizo" (Iš ispano ir indėno gimsta metisas)
**Metìsas** – žmogus, kurio protėvių tarpe buvo indėnų ir baltųjų. Plačiąja reikšme metisas – bet kurių kelių rasių kilmės žmogus. Žmonių atžvilgiu šis terminas pradėtas vartoti nuo maždaug XVI a.

Lotynų Amerikoje kai kuriose šalyse metisai sudaro gyventojų daugumą, jie atsirado kolonistams besimaišant su vietos gyventojais. Metisai dažniausiai kalba kolonistų kalba ir nebepalaiko jokių ryšių su indėniškomis kultūromis. Lotynų Amerikos šalyse metisų beveik nėra tik Argentinoje, Čilėje, Urugvajuje, Kosta Rikoje, kur daugumą sudaro baltieji. Taip pat kai kuriose Karibų jūros šalyse, kur daugumą sudaro juodaodžiai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Composición Étnica de las Tres Áreas Culturales del Continente Americano al Comienzo del Siglo XXI" (PDF).
2. ↑  SOCIAL IDENTITY Marta Fierro Social Psychologist.
3. ↑  massive immigration of European Argentina Uruguay Chile Brazil Archyvuota kopija 2009-02-25 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Latinoamerica. Archyvuota kopija 2009-03-18 iš Wayback Machine projekto.
**Florijonas Neviera** (lenk. *Florian Niewiero*, 1896 m. gegužės 4 d. Lydos apskrityje, Žirmūnų valsčiaus Magūnų kaime – 1976 m. birželio 16 d. Kentšyne (?)) – Romos katalikų kunigas ir pedagogas Lenkijos bei Lietuvos, Katalikų bažnyčios istorikas.

Biografija
----------

Baigė Vilniaus kunigų seminariją, kunigu įšventintas 1920 m. gegužės 30 d. Trumpai kunigavo Kalesninkuose, vėliau tarnavo vikaru Eišiškėse ir Švenčionyse. Pastarajame mieste dirbo ir Lietuvių gimnazijos direktoriumi. 1924 m. perkeltas vikaru į Dolginavą (Vileikos apskritis), po to vėl grąžintas toms pačioms pareigoms į Švenčionis.

1924 m. rudenį išvyko į Fribūro universitetą Šveicarijoje studijuoti teologijos ir filosofijos. Dėl lėšų trūkumo šių studijų nebaigė, toliau mokėsi Vilniaus universitete. Už prolietuviškų nuotaikų skleidimą per pamokslą Kaltanėnų bažnyčioje jam buvo paskirta speciali policijos priežiūra. Dirbo Ašmenos pradinių mokyklų katechetu, 1933 m. paskirtas Miežėnų Angeliškos Švč. Mergelės Marijos bažnyčios klebonu. 1935–1936 m. Vidiškių Švč. Trejybės bažnyčios klebonas, nuo 1936 m. Riešės Švč. Mergelės Marijos Vardo, vėliau Parudaminio Kristaus Atsimainymo bažnyčių klebonas. 1937 m. už lietuviškų pavardžių rašymą metrikų knygose Vilniaus apygardos teismas jį nubaudė. 1943 m. perkeltas į Trakus, paskirtas bažnyčios klebonu ir dekanu.

Kaip prieškarinės Lenkijos pilietis nusprendė persikelti į Lenkijos Liaudies Respubliką, norėjo vykti į JAV gydytis. 1947–1948 m. tarnavo klebonu Šv. Jono Marijos Vianney’aus parapijoje Polichne, 1948–1958 m. – Dievo Motinos Škaplierinės parapijoje Ostrove prie Gnievkovo. Paskutiniaisiais gyvenimo metais – kunigas emeritas prie Šv. Jurgio bažnyčios Kentšyne, šiame mieste mirė ir buvo palaidotas.

Laisvą laiką nuo ganytojiškos veiklos F.Neviera skyrė bažnyčios istorijos tyrimams. Priklausė Vilniaus lietuvių švietimo draugijai „Rytas", buvo išrinktas į Lietuvių mokslo draugijos valdybą. Be kitų darbų parengė spaudai vysk. Antano Domininko Tiškevičiaus veikalą „Žemaičių vyskupija", Lietuvos pranciškonų observantų ir kt. dokumentus.

Bibliografija
-------------

* Lietuvos pranciškonai observantai iki pirmosios provincijos įsikūrimo (1468–1530) („Lietuvių tauta". Lietuvių mokslo draugijos raštai. V knyga. – Vilnius, 1935)
* Historia kościoła parafialnego w Źyrmunach (1522–1624–1788–1938). Nakładem wydawn. Ziemi Lidzkiej, 1939
* Dzieje kultu św. Kazimierza w kraju i za granicą" // „Nasza Przeszłość", Nr. 33, 1970

Šaltiniai
---------

* Vytautas Česnulis. *Trakų klebonas ir dekanas Florijonas Neviera* // „Voruta" 2010 m. spalio-lapkričio mėn. Nr. 19–22 (709–712)
* Vytautas Česnulis. *Florijonas Neviera Lenkijoje* // „Voruta" 2011, sausio 7 d. Nr. 1 (715)
* *Kościół p.w. Matki Boskiej Szkaplerznej*
| **Fricis Dziesmalatv. *Fricis Dziesma*** |
| --- |
| Gimė | 1906 m. sausio 11 d.Ryga, Rusijos imperija |
| Mirė | 2004 m. rugsėjo 1 d. (98 metai)Stokholmas, Švedija |
| Vaikai | Talis Forstmanis |
|  |
| Veikla | latvių poetas |

**Fricis Dziesma** (latv. *Fricis Dziesma*, tikroji pavardė *Fricis Forstmanis*, 1906 m. sausio 11 d. Ryga, Rusijos imperija – 2004 m. rugsėjo 1 d. Stokholmas, Švedija) – latvių poetas, žurnalistas, bibliotekininkas.

Biografija
----------

Nuo 1913 m. gyveno Ventspilyje, 1927 m. baigė Ventspilio vidurinę mokyklą. Dirbo periodinių leidinių redakcijose. Nuo 1939 m. laikraščio „Brīvā Zeme" techninis redaktorius, 1940 m. mėnesinio almanacho „Atbalss" atsakingasis redaktorius. Nuo 1941 m. dirbo laikraštyje „Tēvija" ir leidykloje „Zelta ābele". 1944 m. lapkričio mėn. pasitraukė į Švediją, dirbo bibliotekininku Karališkojoje literatūros, istorijos ir senųjų raštų bibliotekoje.{{VLE|V|263|[[ Sukaupė didelį latvių istorijos ir kultūros fotoarchyvą.

Kūryba
------

Pirmuosius kūrinius išspausdino laikraščiuose „Ventas Balss", „Zemgales Balss", „Tukuma Balss". Eilėraščiuose aukštinamas gimtojo krašto gamtos ir gyvenimo grožis. Viena lyviškųjų tarmių (ventiniu) Alanto Vilio slapyvardžiu parašė „Poemą apie kūlimą".

Bibliografija
-------------

* Lyvių žemė (*Līvzeme*), 1935 m. Ernesta Kreišmana apgāds 1943 m. Latvju gramata 1963 m. Ventspils centrālās zinātniskās bibliotēkas izdevums 1991 m.
* Pašventinti metai (*Svetitie gadi*), 1939 m.
* Poema apie kūlimą (*Poem pa kulšen*), 1939 m. 1948 m.
* Gyvybės skliaute (*Dzīvības lokā*), Zelta ābele, 1942 m.
* Tylos žvaigždė (*Klusuma zvaigzne*), 1969 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Fricis Dziesma. dzejnieks, žurnālists un bibliotekārs[neveikianti nuoroda]
2. ↑  Silvestras Gaižiūnas]]|Fricis Dziesma}}

Nuorodos
--------

* Fricis Dziesma. Fotogalerija[neveikianti nuoroda]
* Latvijas Akadēmiskā bibliotēka un Rakstniecības, teātra un mūzikas muzejs Archyvuota kopija 2011-02-09 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Madrido sutartis** (isp. *Tratado de Madrid*) – dokumentas, pasirašytas 1750 m. sausio 13 d. tarp Ispanijos karaliaus Ferdinando VI ir Portugalijos karaliaus Žuano V. Sutartimi nustatytos Ispanijos ir Portugalijos imperijų sienos Pietų Amerikoje.

Pagal ankstesnius susitarimus Portugalijos valdos negalėjo nutolti labiau į vakarus nei 46° dienovidinis. Madrido sutartis pasirašyta *Uti possidetis, ita possideatis* principu („kas valdo faktiškai, turi valdyti teisiškai"). Po šio susitarimo, portugalai galėjo gerokai išplėsti Brazilijos koloniją. Ispanijai perduota Sakramento kolonija, o Portugalijai – Rytų Misionesas.

Sutarties įkaitais tapo septynios savarankiškos jėzuitų misijos, kurios pateko Portugalijos žinion ir nebeteko Ispanijos karaliaus priglobsčio. Misijose gyvenę gvaraniai sukilo į Gvaranių karą, tačiau šis buvo numalšintas jungtinių ispanų – portugalų pajėgų.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Jobokis*Yoboki یوبوکی* |
| --- |
| 

JobokisJobokis

11°31′0″ š. pl. 42°06′0″ r. ilg.﻿ / ﻿11.51667°š. pl. 42.10000°r. ilg.﻿ / 11.51667; 42.10000﻿ (Jobokis)Koordinatės: 11°31′0″ š. pl. 42°06′0″ r. ilg.﻿ / ﻿11.51667°š. pl. 42.10000°r. ilg.﻿ / 11.51667; 42.10000﻿ (Jobokis) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Džibučio vėliava Džibutis |
| **Regionas** | Dikilio regionas |
|  |
| **Gyventojų** (2012) | 644  |
| **Altitudė** | 250 m |

**Jobokis** (pranc. *Yoboki*, arab. یوبوکی = *Yoboki*) – miestelis vakarų Džibutyje, Dikilio regione, 40 km į šiaurės vakarus nuo Dikilio. Rajono centras. Pro Jobokį eina kelias iš Džibučio per Dikilį į Etiopiją. Gretimoje Hanlė druskynėje įsteigtas Jobokio nacionalinis parkas.

Dauguma gyventojų – afarai.

Istorija
--------

Jobokis įkurtas 1946 m. kaip prancūzų karinis postas netoliese šulinio. 1958 m. buvo atidaryta mokykla, skirta afarų klajokliams. 1992 m. Jobokį buvo užėmę sukilėliai, o 1998 m. – Etiopijos armija.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Vėberis (reikšmės).*
**Vėberis** (simbolis **Wb**) – SI sistemos magnetinio srauto matavimo vienetas. Pavadintas vokiečių fiziko Vilhelmo Eduardo Vėberio vardu.

Apibrėžimas
-----------

Vėberis gali būti apibrėžtas remiantis Faradėjaus dėsniu, kuris susieja kintantį magnetinį srautą per kilpą su elektriniu lauku aplink ją. Vieno vėberio per sekunde magnetinio srauto kitimas indukuoja vieno volto elektrovaros jėgą.

SI sistemos pagrindiniais ir išvestiniais vienetas Vėberis išreiškiamas:

{\displaystyle {\mbox{Wb}}={\frac {{\mbox{kg}}\cdot {\mbox{m}}^{2}}{{\mbox{s}}^{2}\cdot {\mbox{A}}}}={\mbox{V}}\cdot {\mbox{s}}={\dfrac {\mbox{J}}{\mbox{A}}}.}
Vėberis yra labai didelis vienetas (1 Tm²), todėl dažniausiai naudojami daliniai vienetai: *milivėberis*, *mikrovėberis* ir *nanovėberis*.

Daliniai ir kartotiniai dydžiai
-------------------------------

Vėberio (Wb) SI daliniai ir kartotiniai dydžiai| Daliniai dydžiai |  | Kartotiniai dydžiai |
| --- | --- | --- |
| Reikšmė | Simbolis | Pavadinimas |  | Reikšmė | Simbolis | Pavadinimas |
| 10–1 Wb | dWb | decivėberis |  | 101 Wb | daWb | dekavėberis |
| 10–2 Wb | cWb | centivėberis | 102 Wb | hWb | hektovėberis |
| 10–3 Wb | **mWb** | **milivėberis** | 103 Wb | kWb | kilovėberis |
| 10–6 Wb | **µWb** | **mikrovėberis** | 106 Wb | MWb | megavėberis |
| 10–9 Wb | **nWb** | **nanovėberis** | 109 Wb | GWb | gigavėberis |
| 10–12 Wb | pWb | pikovėberis | 1012 Wb | TWb | teravėberis |
| 10–15 Wb | fWb | femtovėberis | 1015 Wb | PWb | petavėberis |
| 10–18 Wb | aWb | atovėberis | 1018 Wb | EWb | eksavėberis |
| 10–21 Wb | zWb | zeptovėberis | 1021 Wb | ZWb | zetavėberis |
| 10–24 Wb | yWb | joktovėberis | 1024 Wb | YWb | jotavėberis |
| Dažnai naudojamos reikšmės paryškintos. |
| Somos nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Risos pelkė Risos pelkė |
| **Vieta:** | Estijos vėliava Estija |
| 

Žemėlapis rodantis Somos nacionalinis parkas vietą.Somos nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 58°26′30″ š. pl. 25°06′20″ r. ilg.﻿ / ﻿58.44167°š. pl. 25.10556°r. ilg.﻿ / 58.44167; 25.10556Koordinatės: 58°26′30″ š. pl. 25°06′20″ r. ilg.﻿ / ﻿58.44167°š. pl. 25.10556°r. ilg.﻿ / 58.44167; 25.10556 |
| **Plotas:** | 359 km² |
| **Įkurtas:** | 1993 m. |
|  **Vikiteka:** | Somos nacionalinis parkas |

**Somos nacionalinis parkas** (est. *Soomaa rahvuspark*) – saugoma gamtos teritorija vidurio Estijoje, Viljandžio apskrityje. Įkurtas 1993 m. ir apima 359 km² teritoriją.

Parke saugomi šlapynių plotai (Ramsaro konvencijos objektas), meandruojančios upės ir paupių lankos, pelkėti miškai. Parko upės priklauso Pernu baseinui – Navestis, Halistė, Raudna, Lemjegis. Yra didelė Lemjegio aukštapelkė, iškilusi 8 m. Somos nacionaliniame parke yra didžiausių Estijoje žemyninių kopų ruožas. Kraštas taip pat žymus savo potvyniais, kuomet nuo Sakalos aukštumos tekančios upės nebesutalpina savyje vandens ir, užliedamos didelius pievų plotus, atkerta nuo pasaulio ištisus kaimus. Čia taip pat išlikę nemažai laukinės gyvūnijos, sutinkama retų gyvūnų ir augalų rūšių. Somos parke saugomi senieji kaimo amatai, tradicijos, čia tebegaminami tradiciniai mediniai luotai.

* Parko kraštovaizdisParko kraštovaizdis
* Pavasarinis potvynisPavasarinis potvynis
* Sidabriškieji debesys virš Kureso pelkėsSidabriškieji debesys virš Kureso pelkės
* Luoto gamybaLuoto gamyba

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Soomaa". *Ramsar Sites Information Service*. Nuoroda tikrinta 2022-05-05.
| ***Greito maisto nacija*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Fast Food Nation |
| Kilmės šalis |  JAV Jungtinė Karalystė |
| Režisierius | Ričardas Linkleiteras |
| Prodiuseris (-iai) | Džeremi TomasMalkolmas Maklarenas |
| Scenaristas (-ai) | Ričardas LinkleiterasErikas Šlioseris (knyga) |
| Vaidina | Gregas KinerisKatalina Sandino MorenoVilmeris ValderamasBobis Kanavale |
| Metai | 2006 |
| Žanras | Drama |
| Trukmė | 116 min. |
| Kalba | Anglų |
| Platintojas | Fox Searchlight PicturesTartan Films |
| **IMDb įrašas** |

**Greito maisto nacija** (angl. *Fast Food Nation*) – 2006 m. JAV režisieriaus Ričardo Linkleitero drama pagal to paties pavadinimo JAV rašytojo Eriko Šlioserio 2001 m. knygą „Fast Food Nation".

Filmo premjera įvyko 2006 m. gegužės 19 d. Kanų filmų festivalyje.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Don Andersonas, „Mickey" greito maisto restoranų tinklo marketingo direktorius, sužino iš nepriklausomų ekspertų, kad mėsos pusfabrikačiai yra užkrėsti *Escherichia coli* žarnyno bakterijomis. Andersonas vyksta į Kolorado valstijos mėsos kombinatą, kuris tiekia šią produkciją restoranams ir bando išsiaiškinti, kaip užkečiama mėsa. 

Kitas siužeto linijas sudaro moksleivė Ember ir nelegalūs emigrantai iš Meksikos. Ember po pamokų dirba greito maisto užkandinėje, kurios jauną kolektyvą sudaro antiglobalistai, kovojantys už gamtos taršą, kurią sukelia galvijai prie mėsos kombinato, o kombinate dirbantys nelegalai yra išnaudojami ir neturi jokių socialinių garantijų nelaimingo atsitikimo atveju...

Aktoriai
--------

* Gregas Kineris – Don Andersonas
* Katalina Sandino Moreno – Silvija
* Vilmeris Valderamas – Raulis
* Bobis Kanavale – Maikas
* Briusas Vilis – Garis Ridelas
* Itanas Houkas – Pitas
* Krisas Kristofersonas – Rudis Martinas
* Ešli Džionson – Ember
* Patricija Arket – Sindė

ir kt.

Išnašos
-------

1. ↑  Fast Food Nation, Eric Schlosser. Houghton Mifflin, 2001, ISBN 0-395-97789-4
2. ↑  Festivalio filmų sąrašas[neveikianti nuoroda]

Nuorodos
--------

* Oficialus puslapis
* Apdovanojimai ir nominacijos
* Greito maisto nacija svetainėje Internet Movie Database
**Joanas Korčinskis** (1864 m. birželio 25 d. Kijevas – 1935 m. liepos 2 d. Alytus) – stačiatikių dvasininkas, Lietuvos valstybinis veikėjas.

Biografija
----------

1885 m. baigė Kijevo stačiatikių kunigų seminariją, 1885–1888 m. studijavo Maskvos universitete. Įšventintas 1888 m. 1888–1915 m. šventikas, tikybos mokytojas Kijevo, Gardino gubernijose. Nuo 1919 m. gyveno Lietuvoje. 1919–1921 m. – Lietuvos kariuomenės baltarusių karinių dalinių stačiatikių kapelionas. 1919–1920 m. Lietuvos Tarybos narys. 1923–1929 m. Lietuvos stačiatikių vyskupijos tarybos pirmininkas, 1926–1935 m. Lietuvos kariuomenės stačiatikių karo kapelionas. Domėjosi Lietuvos istorija, 1930 m. parašė knygą „Vytautas Didysis".

Įvertinimas
-----------

* 1931 m. Vytauto Didžiojo 3 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vytautas Zabielskas. *Joanas Korčinskis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 581 psl.
**Insinuãcija** (lot. *insinuatio* – 'įsiteikimas') – šmeižikiškas prasimanymas; bandymas mėginimas sukelti įtarimą, primesti kaltę, nuplėšti garbę; piktavališkas sumanymas. Plačiąja prasme – šmeižtas.

Insinuacija yra užuominos rūšis, netiesiogiai juodinant, neigiamai apibūdinant žmogų. Tikslas – pakirsti klausytojų, skaitytojų, klientų (ir pan.) pasitikėjimą adresatu, priešininku (diskusijose, ginčuose ir kt.).

Politinio turinio užuominos, nukreiptos prieš politikus, valdžios ir valdymo institucijas, sudaro specifinę insinuacijų porūšį. Paprastais tokiais atvejais nėra neigiamo moralinio-etinio vertinimo siekiant išvengti galimų teisminių ir kitokių represijų iš atitinkamų asmenų pusės.

Retorika
--------

Retorikoje insinuacija yra retorikos priemonė, siekiant ką nors įteigti nepastebimai, vengiant klausytojų nepasitenkinimo, kuris galėtų kilti, atsisakant užuominos formos, o mintį išsakant tiesiogiai.

Civilinė teisė
--------------

Insinuacijos sąvoka žinoma nuo Bizantijos laikų. Įvedė imperatorius Justinianas. Insinuacija buvo teisminis dovanojimo tvirtinimas, buvo viršijama nustatyta suma. Tikslas – apriboti išlaidumą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Insinuacija (Tarptautinių žodžių žodynas, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985 m.)
2. ↑  Insinuacija Archyvuota kopija 2010-03-09 iš Wayback Machine projekto. (LKŽ)
**Tikroji ūkinė bendrija** (**TŪB**) - įmonės forma, kai visi įmonės dalyviai yra tikrieji nariai; ūkinė bendrija (jos porūšis). Kai prievolėms užtikrinti neužtenka bendrijos turto, bendrijos tikrieji nariai už bendrijos veiklos padarinius atsako solidariai visu savo turtu.

Lietuva
-------

Lietuvoje tikrųjų ūkinių bendrijų (TŪB) ir komanditinių (pasitikėjimo) ūkinių bendrijų (KŪB) steigimą, reorganizavimą ir likvidavimą, valdymą ir veiklą, narių teises ir pareigas, taip pat kapitalo formavimą ir jo paskirstymą reglamentuoja LR ūkinių bendrijų įstatymas (LR ŪBĮ). Dauguma nuostatų taikoma ir tikrajai ūkinei bendrijai, ir komanditinei (pasitikėjimo) ūkinei bendrijai. 

TŪB (kaip ir KŪB) turi būti ne mažiau kaip 2 ir ne daugiau kaip 20 tikrųjų narių. Bendrijos nariu negali būti valstybės valdžios, valdymo ir valstybės kontrolės institucijos, teismai. Tikruoju ūkinės bendrijos nariu negali būti valstybės ir savivaldybės įmonės. Bendrija yra juridinis asmuo (LR ŪBĮ 2 str.4 d.). TŪB yra visiškos turtinės atsakomybės įmonė, jos turtas neatskirtas nuo jos narių turto. Pagal TŪB prievoles jos nariai atsako solidariai visu savo turtu. TŪB neatsako pagal savo narių prievoles, nesusijusias su bendrijos veikla (LR ŪBĮ 3 str.).

Bendrija turi savo pavadinimą (firmos vardą). TŪB pavadinime turi būti įvardintas bent vienas jos narys (LR ŪBĮ 5 str. 1 d. 2 sak.)[1].

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ūkinių bendrijų įstatymas (2003-11-06 redakcija)
| Medaliai |
| --- |
|
| Žirgų sportas |
| **Atstovaujant: Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė**  |
| FEI pasaulio žirgų sporto žaidynės |
| **Bronza** | 2022 Herningas | Komanda |

**Haris Čarlzas** (*Harry Charles*, g. 1999 m. liepos 15 d.) – Jungtinės Karalystės sportinio jojimo raitelis, kuris specializuojasi konkūrų rungtyse, olimpietis, pasaulio čempionatų prizininkas.

Biografija
----------

Gimė sportininkų šeimoje. Tėvas – Peter Charles, olimpinis konkūrinio jojimo čempionas (2012 m.).

Savo debiutinėse 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Brash su žirgu *Romeo 88* varžėsi konkūrų rungtyse. Komandinėje rungtyje Jungtinės Karalystės rinktinė užėmė 10-ą vietą, o individualiose varžybose britas pasirodymo nebaigė.

2022 m. FEI pasaulio žirgų sporto žaidynėse Charles varžėsi konkūrų rungtyse. Individualiose varžybose Jungtinės Karalystės atstovas užėmė 30-ą vietą, o komandinėse varžybose kartu su nacionaline rinktine iškovojo bronzos medalius.

2023 m. FEI pasaulio taurės finale užėmė 9-ą vietą.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Olympedia Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2023 m. balandžio 9 d.

Nuorodos
--------

* FEI svetainėje
| **Ahaetulla nasuta** |
| --- |
| Smailiasnukė rimbagyvatė (*Ahaetulla nasuta*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Ropliai  *( Reptilia)* |
| Būrys: | Žvynaropliai  *( Squamata)* |
| Pobūris: | Gyvatės  *( Serpentes)* |
| Šeima: | Žaltiniai  *( Colubridae)* |
| Gentis: | Bronzinės gyvatės  *( Ahaetulla)* |
| Rūšis: | Smailiasnukė rimbagyvatė  *( Ahaetulla nasuta)* |

 |
| Binomas |
| ***Ahaetulla nasuta***Linnaeus, 1758 |

**Smailiasnukė rimbagyvatė** (*Ahaetulla nasuta*) – medžiuose gyvenančių gyvačių, priklausančių žaltinių (*Colubridae*) šeimai, rūšis. Paplitusi Indijoje, Šri Lankoje, Pietryčių Azijoje (Tailandas, Mianmaras, Kambodža, Vietnamas).

Gyvatė ryškiai žalios spalvos su šachmatišku baltu-tamsiu raštu. Snukis smailus, plokščias. Gyvena medžiuose, juda lėtai, susitapatina su medžio šakomis ir lapais. Aktyvios dieną. Medžioja varles, driežus. Nuodai nestiprūs, įgelta vieta kiek patinsta. Gyvavedės.

* Galva
* Gyvatė su grobiu
* Galva

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Rhizophora mangle** |
| --- |
| Tikroji rizofora (*Rhizophora mangle*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Eilė: | Malpigijiečiai  *( Malpighiales)* |
| Šeima: | Rizoforiniai  *( Rhizophoraceae)* |
| Gentis: | Rizofora  *( Rhizophora)* |
| Rūšis: | Tikroji rizofora  *( Rhizophora mangle)* |

 |

**Tikroji rizofora** (*Rhizophora mangle*) – rizoforinių (*Rhizophoraceae*) šeimos, rizoforos (*Rhizophora*) genties visžalių augalų rūšis. Auga Vakarų Afrikoje, Amerikose (nuo Bahamų ir Floridos šiaurėje iki Santa Katarinos Brazilijoje pietuose), įveista Havajuose.

Aukštis iki 30 m, nors dėl skurdžių dirvų paprastai užauga kur kas mažesnė. Šaknys orinės, jų aukštis priklauso nuo vandens lygio, auga tiesiai nuo stiebo link vandens. Orinių šaknų ilgis gali siekti iki 2 m. Žievė rausvai ruda. Lapai paprasti, ištisiniai, ovalūs, ryškiai žali, 5-15 cm ilgio. Žiedai 1,6-2,4 cm aukščio, balti arba kreminiai, susitelkę nedidelėmis grupėmis. Žydi ištisus metus, tačiau intensyviausiai – nuo rugpjūčio iki gruodžio. Vaisius 2-25 cm ilgio, kūgiškas, ant medžio laikosi jau subrendęs. Vėliau jame sudygsta sėklos, dar būdamas ant motininio augalo pradeda augti ir šakotis.

Tai vienas pagrindinių mangrovių augalų. Auga estuarijose, vandenyno potvynių užliejamose pakrantėse. Tikroji rizofora sudaro buveinę žuvims, paukščiams, krokodilams.

* ŽiedaiŽiedai
* PožymiaiPožymiai
* Vaisiai, leidžiantys šaknisVaisiai, leidžiantys šaknis

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tikroji rizofora** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| Stakų pilkapynas |
| --- |
| Stakų pilkapynas |
| 

Stakų pilkapynasStakų pilkapynas

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 54°17′23″ š. pl. 25°31′59″ r. ilg.﻿ / ﻿54.28972°š. pl. 25.53306°r. ilg.﻿ / 54.28972; 25.53306Koordinatės: 54°17′23″ š. pl. 25°31′59″ r. ilg.﻿ / ﻿54.28972°š. pl. 25.53306°r. ilg.﻿ / 54.28972; 25.53306 |

 |
| Vieta | Šalčininkų rajonas |
| Seniūnija | Poškonių seniūnija |
| Plotas | 23 233 m² |
| Naudotas | V–XII a. |
| Tirtas | 1952 m. m. |
| Registro Nr. | AR164 |

**Stakų pilkapynas** – pilkapių sankaupa pietryčių Lietuvoje, Šalčininkų rajone, į šiaurės vakarus nuo Poškonių, ties Stakų kaimu. Yra 200 m į pietus nuo buvusios dvarvietės, miško apsuptyje. Valstybinės reikšmės archeologinis paminklas.

Stakų pilkapyno pilkapisPilkapyną sudaro ~50 pilkapių. Pietuose ir pietryčiuose būdingi nedideli 5–7 m skersmens, 0,3–0,6 m aukščio, glaustai išsidėstę pilkapiai, apdėti akmenų vainikais. Vakaruose ir šiaurės vakaruose pilkapiai (jų 14) stambūs: 8–12 m skersmens, iki 1,2 m aukščio, juosiami duobių ir griovių. Stakų pilkapyne rasta V–VI a. degtinių kapų ir negausių įkapių. Kitoje pilkapių grupėje rasti IX–XII a. degtiniai kapai, viename pilkapyje rastos apdegusios geležinės balnakilpės, žąslai.

Stakų pilkapynas priskiriamas lietuvių gentims. 9 jo pilkapius 1952 m. tyrinėjo Adolfo Tautavičiaus vadovaujami archeologai. Radiniai saugomi Lietuvos nacionaliniame muziejuje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 1950 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  *Stakų pilkapynas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 87
| **Zygentoma** |
| --- |
| Cukrinis žvyninukas (*Lepisma saccarinum*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Šeriauodegiai  *( Zygentoma)* |

 |

**Šeriauodegiai** (sin. Žvyninukai) (*Zygentoma*, sin. *Thysanura*) – vabzdžių (*Insecta*) būrys. Jam priklauso besparniai, pailgi vabzdžiai. Pilvelio gale turi tris ilgus cerkus. Kūną paprastai dengia įvairūs šereliai, o pilvelį žvyneliai. Minta augalinėmis liekanomis. Gyvena urveliuose, po akmenimis, paukščių lizduose, skruzdėlynuose. Kai kurios rūšys gyvena žmonių būstuose. Labiausiai išplitusi ir žinomiausia šeriauodegių rūšis yra cukrinis žvyninukas (sin. sidabrinė avižėlė) (*Lepisma saccharina*), dažnas sandėliuose, rūsiuose, tamsiose ir drėgnose butų vietose (voniose, virtuvėse).

Pasaulyje aptikta apie 400 rūšių. Lietuvoje gyvena viena rūšis – cukrinis žvyninukas.

Nuorodos
--------

* Pirmažandžiai ir žvyninukai Archyvuota kopija 2008-05-24 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Stalo vynas** (pranc. *vin de table*; it. *vino da tavola*; isp. *vino de mesa*) – žemiausia vyno klasifikacijos kategorija. Europos Sąjungos šalyse stalo vynu vadinamas vynas, kuriam nesuteikta jokia apeliacija ar kokia kita platesnė regioninė nuoroda. JAV teisės aktai stalo vynu vadina bet kokį nespirituotą ir neputojantį vynuogių vyną.

Atskirose šalyse tokie vynai turi savo pavadinimus: Prancūzijoje *Vin de table*, Ispanijoje *Vino de mesa*, Portugalijoje *Vinho de mesa*, Italijoje *Vino da tavola*, Graikijoje *Epitrapezios oinos*, Vokietijoje *Deutscher Tafelwein*). Mišinys iš skirtingose Europos Sąjungos šalyse pagamintų stalo vynų gali būti vadinamas *Europos stalo vynu*.

Siekiant apsaugoti vartotojus nuo suklaidinimo, stalo vyno etiketėse draudžiama žymėti gamybos vietą, kurią būtų galima palaikyti geografine nuoroda ar apeliacija. Pvz. Prancūzijoje stalo vyno pagaminimo vietovę galima įvardinti pašto indeksu. Taip pat draudžiama nurodyti pagaminimo metus, bet leidžiama nurodyti "partijos numerį', kuriame gali aiškiai matytis metai. 

Stalo vynai paprastai gaminami derlingiausiuose vynuogynuose. Gaminamas pramoniniais metodais.

Dažnai tai būna labai pigus, paprastai vartojamas kaip gaivusis gėrimas pietų metu, kokteiliams gaminti, arba kulinarijoje.

Esama ir aukštos kokybės stalo vynų. Aukštos kokybės ir nepigus vynas gali būti klasifikuotas kaip stalo vynas tuomet, jei jis gaminamas naudojant netradicines (valstybinio reguliuotojo neleistas) vynuogių veisles, netradicinius vyndarystės būdus, ar kitaip neatitinka valstybės nustatyto reglamentavimo.
Slegio reguliatorius 1.Membrana; 2.Spyruoklė; 3.Vožtuvas; 4.Spyruoklės reguliavimo varžtas; 
**Slėgio reduktorius** – technologinis įtaisas, skirtas sumažinti slėgį vandentiekio tinkle.


Slėgio reguliatorius naudojamas, kai slėgis vandens tiekimo sistemoje per didelis; reikalingos keletas skirtingų slėgio zonų; norima sumažinti slėgio svyravimus.

Slėgio reduktorius apsaugo nuo per didelio slėgio vandens šildytuvus, kavos aparatus, skalbimo mašinas ir kt. antraip ši įranga gali būti sugadinta nepataisomai. Pašalinus slėgio svyravimus, padidėja tinklo ilgaamžiškumas, apsaugomos lauko tinklo armatūras, taip pat sumažėja avarijų tikimybė.

Techninės charakteristikos
--------------------------

* Įvadinis slėgis į reguliatorių 16, 25, 40 bar
* Reguliuojamas išėjimo slėgis nuo 1 iki 6 bar
* Galimi skersmenys DN 10 – DN 300

Šaltiniai
---------

1. ↑  STR 2.07.01:2003 „Vandentiekis ir nuotekų šalintuvas. Pastato inžinerinės sistemos. Lauko inžineriniai tinklai"
2. ↑  Importance of pressure reducing valves (PRVs) in water supply networks
3. ↑  Improved Control of Pressure Reducing Valves in Water Distribution Networks
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Portveino taurė
**Spirituotas vynas** – vynas, į kurį papildomai dėta alkoholio. Dažniausiai vynas stiprinamas brendžiu.

Pirminė alkoholio pylimo į vyną priežastis buvo siekis išsaugoti vyną ilgo transportavimo metu. Įpylus alkoholio į vyną, kuriame nepasibaigusi fermentacija, alkoholis užmuša mieles, o vyne lieka nesuskaidyto cukraus. Dėl to daugelis spirituotų vynų yra saldūs. Tačiau jei vynas stiprinamas fermentacijai pasibaigus, jis būna sausas.

Šiuo metu praktinės priežasties šitaip konservuoti vyną nėra, todėl spirituoti vynai gaminami dėl jų skonio.

Rūšys
-----

Žinomiausios spirituoto vyno rūšys:

* Cheresas (angl. *Sherry*)
* Madera
* Malaga
* Marsala
* Muskatinis vynas (*Vin doux naturel*) – Pietų Prancūzijoje gaminamas muskatinis spirituotas vynas
* Portveinas

Vartojimas
----------

Spirituoti vynai patiekiami dažniausiai kaip aperityvai.

Pigus spirituotas vynas, šnekamojoje kalboje dažnai vadinamas „rašalu", dėl jo prasto skonio, vartojamas tik kaip pigus būdas prisigerti.
| Vytinių valsčiuslatv. *Vītiņu pagasts* |
| --- |
|  |
| **Valstybė** | Latvijos vėliava Latvija |
| **Regionas** | Žiemgala Žiemgala |
| **Savivaldybė** | Aucės savivaldybė |
| **Administracinis centras** | Vytiniai |
| **Gyvenviečių skaičius** | 6 |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 1 245 |
| **Plotas** | 133,7 km² |
| **Tankumas** (2007) | 9 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Vytinių valsčiusVikiteka |

Vytiniai
Kevelės šaltiniai
**Vytinių valsčius** (latv. *Vītiņu pagasts*) – valsčius pietvakarių Latvijoje, Žiemgaloje, Aucės savivaldybėje, į pietvakarius nuo Jelgavos. Centras – Vytiniai.

Geografija
----------

Vytinių vsiejasi su Saldaus savivaldybės Vadaksties, Jaunaucės, Zvardės, Aucės savivaldybės Lielaucės, Bėnės, Ukrų valsčiais ir Aucės miestu, pietuose – su Akmenės rajono savivaldybės Naujosios Akmenės kaimiškąja seniūnija. Valsčiaus plotas 13365,7 ha, iš jų 7190,6 ha ariama žemė, 4992,9 ha miškai.

**Didžiausios gyvenvietės:** Bungos, Galatai, Kevelė, Kuokmuiža, Putros, Vytiniai.

**Upės:** Avyknė, Juglina, Lyguotnė, Melnupytė, Skujainė, Vadakstis.

**Vandens telkiniai:** Kevelės šaltiniai.

Istorija
--------

1260 m. valsčiaus teritorijoje prie dabartinio Inčėnų piliakalnio įvyko Duobės mūšis.

| Administracinis-teritorinis pavaldumas |
| --- |
| 1945–1990 m. | Duobelės rajonas |
| 1990–2009 m. | Vytinių valsčius |
| nuo 2009 m. | Aucės savivaldybė |

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 2000 m. ir 2007 m.** |
| **2000 m.** | **2001 m.sur.** | **2002 m.** | **2005 m.** | **2007 m.** |
| 1 371 | 1 400 | 1 371 | 1 300 | 1 245 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vytinių valsčius. Vietos
2. ↑  Vytinių valsčius. Aucė
| **Polygonum mite** |
| --- |
| Smailialapis rūgtis (*Polygonum mite*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Rūgtiniai  *( Polygonaceae)* |
| Gentis: | Rūgtis  *( Polygonum)* |
| Rūšis: | Smailialapis rūgtis  *( Polygonum mite)* |

 |

**Smailialapis rūgtis** (*Polygonum mite*, sin. *Persicaria mitis*) – rūgtinių šeimos vienmečių augalų rūšis.

Paplitusi beveik visoje Europoje (išskyrus šiaurę), Kaukaze, Irane, Afganistane, Pakistane, vakarų Himalajuose.

Augalas 0,1–0,5 m aukščio. Apyžiedžio lapeliai be liaukučių arba jų labai mažai. Lapų makštys plaukuotos, viršuje su ilgomis blakstienėlėmis. Lapai nekartūs, pailgai lancetiški, plačiausi apie vidurį, daugiau kaip 1 cm pločio, abu galai nusmailėję, šoninės gyslos ryškios. Žiedynas retas, viršūnė nusvirusi, kuokeliai paprastai 6. Vaisiai beveik tribriauniai, 2,5–4 mm ilgio.

Žydi liepos–spalio mėnesiais. Auga šlapiuose arba drėgnuose miškuose, ant miško keliukų, grioviuose, krantuose. Lietuvoje dažnas.

* PožymiaiPožymiai
* ŽiedaiŽiedai
* LapamakštėsLapamakštės
* AugavietėAugavietė

Šaltiniai
---------

1. ↑  Persicaria mitis (Schrank) Assenov, *Kew Royal Botanic Gardens*
2. ↑  Algirdas Lekavičius. *Vadovas augalams pažinti*. – Vilnius: Mokslas, 1989. // psl. 67


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Smailialapis rūgtis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Šerbro sala žemėlapyje
**Šerbro sala** – sala Atlanto vandenyne, Siera Leonės Pietinės provincijos Bontė apygardoje. Šerbro tauta saloje sudaro didžiausią etninę grupę.

Sala atskirta nuo Afrikos žemyno Šerbro upės šiaurėje ir Šerbro sąsiaurio rytuose.

Jos ilgis – 51,5 km, o plotis – ~24 km. Plotas – ~596 km². Tolimiausias taškas vakaruose yra *Cape St. Ann*.

Miestas Bontė rytuose yra pagrindinis uostas ir prekybinis centras.

Saloje yra virš 105 km tropinių paplūdimių, kurie skirti Siera Leonės Turizmo ir plėtros ministerijos turizmo plėtrai.

Ekonominė veikla
----------------

Pagrindinės ekonominės veiklos – ryžių auginimas, turizmas ir žvejyba.

Istorija
--------

Šerbro saloje, maždaug XIX amžiuje, buvo įkurtas britų postas kovai su prekyba vergais.

1861 m. sala buvo įgyta iš Šerbro tautos Fritauno kolonijos.

1815 m. Paul Cuffe Šerbro saloje apgyvendino 88 išlaisvintų vergų grupę.

Sala buvo ištirta Samuel J. Mills ir Ebenezer Burgess *Amerikos kolonizacijos draugijos* prašymu. Šis tyrimas paskatino Jungtinių Valstijų Kongresą 1819 m. kovo 3 d. priimti aktą, leidusi išlaisvintiems juodaodžiams vergams grįžti į jų „gimtinę".

Grupė išlaisvintų vergų atvyko į Šerbro salą 1821 m. prieš 1822 m. balandi išvykstant, varomiems aplinkybių, į Providenso salą prie Mesurado iškyšulio (*Cape Mesurado*) dabartinėje Liberijoje.

Aplinka
-------

Tikima, kad Šerbro saloje veisiasi žalieji, taip pat kietaodžiai vėžliai.[1] Supančiame salą vandenyje gyvena didžiausios pasaulyje tarpūninės žuvys, apie ką liudija keli sportinės žūklės organizacijos IGFA įrašai, susiję su šia teritorija.

Gyventojai
----------

1974 m. saloje buvo 18 991 gyventojų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Marine Turtle Newsletter 54:10-12, © 1991

7°33′ š. pl. 12°42′ v. ilg.﻿ / ﻿7.550°š. pl. 12.700°r. ilg.﻿ / 7.550; 12.700
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Keistoji materija** - medžiaga, sudaryta tik iš keistųjų kvarkų, aukštyn kvarkų, žemyn kvarkų.

Kvarkų apibrėžimas
------------------

Aplink esama medžiaga arba materija yra sudaryta iš elektronų (elektringųjų dalelių) ir atomo branduolio. Atomo branduolys sudarytas iš sunkiųjų hadronų: protonų ir neutronų. Protonas yra teigiamo krūvio, o neutronai - be krūvio. Neseniai buvo atrasti patys mažiausi objektai - kvarkai. Jie sudaro hadronus: neutronus ir protonus. Kvarkai tarpusavyje sąveikauja keisdamiesi gliuonais. Hadronus sudaro trys skirtingi kvarkai. Kol kas yra atrasti 6 kvarkai.

Keistosios materijos apibrėžimas
--------------------------------

Keistosios materijos apibrėžimas išpopuliarėjo statant Didįjį hadronų priešpriešinių srautų kolaiderį Ženevoje. Tokia materija netik egzotiška, bet ir turi unikalių savybių. Pirma materija gali būti pačios primityviausios formos (protonas ir elektronas), bet protonai ir neutronai bus sudaryta tik iš keistųjų kvarkų. Keistoji materija turi unikalią savybę - ji gali normalią materiją paversti į keistąją materiją (hadronų skaičius gali ir nesiskirti). Jei nors vienas keistasis atomas atsirastų, pvz.: kambaryje, viskas aplink taptų keistąja medžiaga. Šios medžiagos atsiradimas priskiriamas prie Pasaulio pabaigos scenarijų, nes jai atsiradus, viskas virstų karštu gumulu. Vienintelis šansas tokią materiją sunaikinti, yra sukūrus reikiamą kiekį keistosios antimaterijos, bet to padaryti per trumpą laiką praktiškai neįmanoma. Ši materija taip pat gali sukelti visos Saulės sistemos arba net galaktinę katastrofą, nes gali keliauti kosmine erdve.
**Marko Gobeljić**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Marko Gobeljić |
| Gimimo data | 1992 m. rugsėjo 13 d. (30 metų) |
| Gimimo vieta | Kralevas, Serbija |
| Ūgis | 185 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | FK Crvena Zvezda |
| **Numeris** | 77 |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Jaunimo klubai |
|  | Sloga |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2010–2014  2014–20172017– | Sloga Kraljevo Napredak KruševacFK Crvena Zvezda | 116 (7)84 (7)94 (8) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2016– | Serbija Serbija | 3 (0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 6 rugpjūčio 2021.
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2019 m. spalio 10 d.. |

**Marko Gobeljičius** (*Marko Gobeljić*, g. 1992 m. rugsėjo 13 d.) – Serbijos futbolininkas, žaidžiantis FK Crvena Zvezda komandoje ir Serbijos rinktinėje gynėjo pozicijoje.

Karjera
-------

Žaidė gimtinėje. Profesionalo karjerą pradėjo nuo Sloga Kraljevo, o vėliau perėjo į Napredak Kruševac. Su šiuo klubu tapo Pirmos lygos nugalėtoju.

Nuo 2017 m. atstovauja FK Crvena Zvezda. 2017–2018, 2018–2019, 2019/2020 ir 2020/2021 su šiuo klubu tapo Serbijos čempionu.

Raudonoji Žvaigždė prieš Sūduvą
-------------------------------

UEFA čempionų lyga 2019–2020 m. atrankos cikle žaidė prieš FK Sūduva.
Antrosiose rungtynėse Belgrade Marko Gobeljičius pasižymėjo tuo, kad 60 rungtynių minutę gavo raudoną kortelę, kai sutraumavo Vaidą Slavicką, kuriam sulaužė abi blauzdas. Dėl šio įvykio Lietuvos futbolo federacija kreipėsi į UEFA drausmės komisiją.

Tarptautinė karjera
-------------------

2016 m. rugsėjo mėn. Gobeljičius debiutavo nacionalinėje komandoje rungtynėse prieš Katarą.

Asmeninis gyvenimas
-------------------

2020 m. birželį jam buvo nustatytas teigiamas COVID-19 testas, bet po 2 savaičių jis pasveiko. Serbijos futbolo federacija įtraukė jį į geriausių Serbijos futbolininkų TOP 10, ypač pabrėžiant jo universalumą aikštelėje.

Pasiekimai
----------

FK Crvena Zvezda
Čempionas: 2017–18, 2018–19, 2019-2020, 2020-2021

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2019-07-19 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  „Qatar - Serbia match report". *eurosport.com*. 2016-09-29. Nuoroda tikrinta 2020-07-13.
4. ↑  „Notizie Coronavirus in Italia e nel mondo - oggi, lunedì 22 giugno". *La Gazzetta dello Sport* (italų). Nuoroda tikrinta 2020-06-23.
5. ↑  „Гобељић – Слушам, радим и напредујем". *Red Star Belgrade official website* (serbų). 1 September 2017. Nuoroda tikrinta 2 September 2017.

Nuorodos
--------

* Soccerway
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Luna 2** (rus. *Луна*, – Mėnulis 2) – antrasis Luna programos kosminis erdvėlaivis, paleistas į Mėnulį ir pirmasis, pasiekęs jo paviršių. Luna 2 buvo paleistas 1959 m. rugsėjo 12 dieną su SS-6 (Vostok-L) tipo raketa nešėja iš Baikonuro kosmodromo. Nukrito Mėnulyje, Ramybės jūros rytuose tarp Aristides, Archimedes ir Autolycus kraterių.

Erdvėlaivio įranga
------------------

Luna 2 buvo panašios konstrukcijos kaip ir Luna 1, sferinės formos erdvėlaivis su kyšančiomis antenomis ir matavimo įranga. Matavimo įranga buvo taip pat panaši į Luna 1: Geigerio skaitiklis, scintilografas, magnetometras, Čerenkovo skaitiklis ir mikrometeoritų detektorius. Pats Luna 2 erdvėlaivis neturėjo jokių variklių.

Misijos eiga
------------

1959 m. rugsėjo 12 dieną, kai Luna 2 pasiekė antrąjį kosminį greitį atsiskyrė nuo savo trečiosios pakopos. Rugsėjo 13 dieną erdvėlaivis paleido ryškų natrio garų debesį, kuris buvo naudojamas erdvėlaiviui sekti ir taip pat pasitarnavo kaip eksperimentas dujų savybėms kosminėje erdvėje tirti. Rugsėjo 14 dieną, po 33,5 valandų skrydžio, radijo ryšio signalai su Luna 2 staiga nutrūko, kas rodė, kad Luna 2 įsirėžė į Mėnulio paviršių. Kritimo koordinatės yra 0 laipsnių ilgumos ir 29,1 laipsnių šiaurės platumos. Apytiksliai 30 minučių vėliau į Mėnulį rėžėsi ir raketos trečioji pakopa.

Atradimai
---------

Luna 2 patvirtino, kad Mėnulis neturi magnetinio lauko ir taip pat nerado jokių Van Aleno radiacijos juostų aplink Mėnulį požymių.
| **Brunfelsia grandiflora** |
| --- |
| Stambiažiedė brunfelsija (*Brunfelsia grandiflora*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Bulviniai  *( Solanaceae)* |
| Gentis: | Brunfelsija  *( Brunfelsia)* |
| Rūšis: | Stambiažiedė brunfelsija  *( Brunfelsia grandiflora)* |

 |
| Binomas |
| ***Brunfelsia grandiflora***D. Don |

**Stambiažiedė brunfelsija** (*Brunfelsia grandiflora*) – bulvinių (*Solanaceae*) šeimos augalų rūšis, priklausanti brunfelsijos genčiai, paplitusi Pietų Amerikoje.

Stambiažiedė brunfelsija turi haliucinogeninių savybių, naudota senovės šamanų ritualuose. Tradicinėje Amazonijos genčių medicinoje taikoma gydyti karščiavimą, reumatą, sifilį, artritą, gyvačių įkandimus. Jos dedama gaminant haliucinogeninį gėrimą ajahuaska. Laboratoriniais tyrimais nustatyta, kad augalo ekstraktas veikia prieš protozoa pirmuonis, sukeliančius leišmaniozę.

Natūralioje aplinkoje stambiažiedės brunfelsijos krūmas yra 2–2,5 m aukščio, apie 2 m skersmens, jo stiebų žievė ruda, besilukštenanti. Lapai pailgi, ovalios formos su užsmailintais galais, blizgūs, žalios spalvos, iki 30 cm ilgio, pražangaus išsidėstymo. Žiedai vamzdiški, malonaus aromato, žydintys po kelis skėtiniuose žiedynuose šakų galuose. Žiedai kintančios spalvos – per kelias dienas sugeba pakeisti spalvą nuo sodriai violetinių, mėlynų iki balsvų. Stambiažiedė brunfelsija auginama ir kaip dekoratyvinis augalas.

* Augalo žiedas
* Krūmas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Fuchino, H. et al. (2008). A new leishmanicidal saponin from *Brunfelsia grandiflora*. *Chemical and Pharmaceutical Bulletin* 56(1), 93-96.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stambiažiedė brunfelsija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Brunfelsia grandiflora – Manaca
**Keitimų žurnalas** (angl. žarg. *Changelog*). Specialus projekto dokumentas, kuriame įrašomi duomenys apie projekte atliktus pakeitimus. Toks žurnalas gali būti generuojamas automatiškai (Vikipedija jį turi kiekvienam puslapiui, po „Istorija" nuoroda) arba rašomas dokumentus keičiančių žmonių. Kadangi žmonės paprastai daug tiksliau ir aiškiau aprašo pakeitimus, ranka rašomo žurnalo atsakingi projektai neatsisako ir esant galimybėms pakeitimus automatiškai dokumentuoti. Ranka rašytas ir automatiškai generuotas žurnalas kai kada lyginami tarpusavyje, taip aptinkant atsitiktinius, negalvotus atlikti pakeitimus. Keitimų žurnalas yra vienas svarbiausių atviro kodo programuotojų bendruomenės darbo dokumentų.

Pagrindinės darbo žurnalo taisyklės yra šios:

1. Rašyti reikia kas pakeista, o ne kodėl. Pakeitimų priežastis turi būti nurodyta kituose dokumentuose ir, jei reikia, keičiamo dokumento komentaruose.
2. Keičiant dokumento kodo dalį, reikia tiksliai nurodyti pakeitimo vietą. Jei autoriui atrodo, jog pakeitimų pernelyg daug juos smulkiai vardinti, apsiribojama žodžiu „perrašyta" (angl *rewritten*).
3. Jei dokumentui tiesiog pridedama nauja struktūrinė dalis, gana parašyti „nauja dalis" („naujas objektas", „naujas metodas" ir pan).
4. Jei žurnalas bendras daugeliui įvairiuose aplankuose esančių dokumentų, reikia nurodyti visą kelią į dokumentą.
5. Visi projekto nariai rašo žurnalą viena kalba (tarptautiniuose projektuose paprastai anglų).
6. Jei pakeitimu ištaisoma klaida buvo aprašyta klaidos raporte, būtina nurodyti šio raporto numerį.
7. Pakeitimo autoriumi įrašomas jį pasiūlęs o ne techniškai pakeitimą atlikęs žmogus.

Pavyzdys
--------

Darbo žurnalo įrašo pavyzdys. Nurodyta data, autorius, jo adresas, pakeistas dokumentas (aplankas java, jame aplankas lang, jame dokumentas Match) ir pakeista dokumento dalis (metodas `sqrt`).

```
   2005-11-10  Mike Pukuotukas  <mike@pukuotukas.com>
        * java/lang/Match (sqrt): Patikrinti, ar argumentas
          neneigiamas.
```

Nuorodos
--------

* – atviro kodo projektuose taikomos keitimų žurnalo rašymo taisyklės Archyvuota kopija 2011-12-23 iš Wayback Machine projekto..
Nacionalinė farmacijos grupė| Komercinis pavadinimas | Nacionalinė farmacijos grupė |
| Įkurta | 1994 m. |
| Centrinė būstinė | Kaunas, Lietuva |
| Produkcija | farmacijos produktai |
| Tinklalapis | www.limedika.lt |

**Nacionalinė farmacijos grupė** – Lietuvos įmonė pardavinėjanti farmacijos produktus, priklauso „Gintarinė vaistinė" ir „Norfos vaistinė" vaistinių tinklai.

Istorija
--------

Įmonė įkurta 1994 m. pavadinimu UAB „Limedika". 2007 m. pabaigoje kontrolinį UAB „Limedika" akcijų paketą už 22,5 mln. eurų įsigijo didžiausia Lenkijos farmacijos kompanija PGF (Polska Grupa Farmaceutyczna), o likusias „Limedika" ir vaistų mažmeninės prekybos bendrovės „Gintarinė" vaistinė akcijas įsigijo 2010 m. birželį.

2014 m. spalį Kauno laisvojoje ekonominėje zonoje oficialiai atidarė vaistų logistikos centrą, kuriame įrengtos 8500 m² ploto sandėliavimo ir 1200 m² ploto administracinės patalpos, įkurta gamybinė vaistinė.

2020 m. jos vadovaujamų įmonių pajamos siekė 264 mln. eurų.

Išnašos
-------

1. ↑  *„Polska Grupa Farmaceutyczna" už 24,5 mln. eurų įsigijo „Limedikos" ir „Gintarinės" vaistinės akcijų*. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-11-18.
2. ↑  Šalia Kauno Nacionalinė farmacijos grupė atidarė didelį vaistų logistikos centrą. 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-11-18.
3. ↑  „Prekybos, pramonės ir amatų rūmai apdovanojo metų eksportuotojus ir verslininkę". Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2021-11-18.

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie įmonę
**Luna 3**| **Misijos statistika** |
| Pavadinimas | Luna 3 |
| Įgulos narių skaičius | Bepilotis |
| Įgulos nariai |  |
| Raketa | Luna 8K72 |
| Paleidimo vieta | Tarybų Sąjunga, Baikonuras |
| Paleidimo data | 1959 m. spalio 4 d. 00:43:39.7 UTC |
| Nusileidimo vieta |  |
| Misijos trukmė | 207 d. |
| Misijos tikslas | Žemės atmosferos ir Mėnulio paviršiaus tyrimai |

**Luna 3** – trečioji sėkminga „Luna" programos misija, prasidėjusi 1959 m. spalio 4 d. Šis erdvėlaivis tyrinėjo Žemės atmosferą bei Mėnulio aplinką. Jis apskriejo aplink Mėnulį ir pirmą kartą padarė bei persiuntė nematomosios jo pusės nuotraukų. Remiantis jomis sekančiais metais buvo padarytas pirmasis nematomosios Mėnulio pusės atlasas. Iš viso buvo padarytos 29 nuotraukos, kurios dengė didelę nematomosios Mėnulio pusės dalį.

Paskutinė nuotrauka į Žemę buvo atsiųsta 1959 m. spalio 18 d. o visi kontaktai su erdvėlaiviu nutrūko spalio 22 d. Manoma, kad erdvėlaivis sudegė Žemės atmosferoje. Masinėje spaudoje nuotraukos publikuotos spalio 27 d.: jos pasirodė laikraštyje „Pravda" ir kai kuriuose kituose TSRS laikraščiuose.

1957 m. prancūzų vyno gamintojas Henri Maire lažinosi iš tūkstančio šampano butelių, kad tarybiniai palydovai negalės nufotografuoti nematomosios Mėnulio pusės. Kai pasaulio laikraščiai publikavo „Luna 3" darytas nuotraukas, Maire suprato, kad pralaimėjo ir nusiuntė visą pralaimėtą šampaną TSRS mokslų akademijai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vladislav Shevchenko, Zhanna Rodionova, Gregory Michael. Lunar and Planetary Cartography in Russia. – Springer, 2016. – 12 psl. – ISBN 978-3-319-21038-4.
**Nacionalinė kalba** yra kalba ar jos dialektas, vartojamas tam tikrų žmonių grupių, valstybių ar teritorijų. Šio termino vartojimas yra ginčytinas. Pavyzdžiui, nacionalinė kalba gali būti pristatoma kaip valstybės ar tautos nacionalinio identiteto dalis. Nacionalinė kalba taip pat gali būti suprantama, kaip plačiausiai vartojama kalba tam tikroje valstybėje ar teritorijoje, bet nebūtinai oficiali kalba.

Pavyzdžiai
----------

### Liuksemburgas

Liuksemburge nuo 1984 m. liuksemburgiečių kalba yra apibrėžta kaip nacionalinė kalba, tuo tarpu prancūzų ir vokiečių kalbos yra „administracinės" kalbos.

### Namibija

Namibijoje, šalia oficialios anglų kalbos, egzistuoja ir taip vadinamos „nacionalinės kalbos" (angl. *National Languages*), kurios turi kai kurias regioninių kalbų teises. Tos kalbos yra vokiečių, afrikanų, namų, ovambų, hererų, kwangali ir lozi kalbos.

Išnašos
-------

1. ↑  Le Gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg. Service information et presse: *Das Großherzogtum Luxemburg auf einen Blick.* Luxemburg: April 2010, S. 21 PDF
2. ↑  National Language Centre, Universität von Namibia Archyvuota kopija 2011-07-17 iš Wayback Machine projekto.