|  |
| --- |
| Konfucijaus institutaskin. 孔子学院, pinyin: *Kǒngzǐ Xuéyuàn* |
|  |
| Įkurta | 2004 m. |
| Įkūrėjas | Kinijos švietimo ministerija |
| Tikslas | Kinų kalbos ir kultūros projektų rėmimas |
| Būstinė | Kinijos LR Kinija, Pekinas |
| Tinklalapis | www.chinesecio.com |

**Konfucijaus institutas** (kin. 孔子学院, pinyin: *Kǒngzǐ Xuéyuàn*) – Kinijos švietimo ministerijai priklausančios Tarptautinės kinų kalbos tarybos (Hanban) finansuojamos ir prižiūrimos bendradarbiavimo programos tarp Kinijos universitetų bei koledžų ir kitų šalių universitetų bei koledžų. Oficialūs Konfucijaus institutų tikslai yra populiarinti kinų kalbą ir kinų kultūrą, skatinti kultūrinius mainus. Programa pavadinta pagal V a. kinų filosofą Konfucijų. Konfucijaus institutai taip pat yra Kinijos komunistų partijos priemonė propagandos skleidimui bei švelniosios galios spaudimui, iškraipytos propagandinės istorijos versijos skleidimui. Propagandos įrankiu juos atvirai įvardijo ir Li Čangčun (kin. 李长春), buvęs Kinijos komunistų partijos politbiuro narys, 2002–2012 m. atsakingas už propagandą. Pasak „The Economist", nors Konfucijaus institutai atvirai nekartoja Kinijos komunistų partijos ideologijos, „teisingo" Kinijos įvaizdžio formavimas yra vienas iš partijos jiems keliamų tikslų. Taip pat, Konfucijaus institutai yra naudojami kinų žvalgybos.

Pavadinimas
-----------

Programa pavadinta pagal V a. kinų filosofą Konfucijų. Istoriškai, Kinijos komunistų partija Konfucijaus nemėgo. Nuo pat Kinijos Naujosios kultūros judėjimo XX a. antrajame dešimtmetyje, iki Kinijos Kultūrinės revoliucijos pabaigos, Konfucijus, atstovaujantis senąją komunistų nemėgstamą feodalinę sistemą, buvo vienas populiariausių kritikos taikinių. 1973 m. Mao Dzedongas pradėjo kampaniją „Kritikuok Lin, kritikuok Konfucijų". Tačiau paskutiniais dešimtmečiais pradėjo augti susidomėjimas senąja Kinijos istorija bei kultūra, ir tuo pačiu – Konfucijumi. Kitose šalyse Konfucijus neturi neigiamų Mao sukurtų asociacijų ir yra žinomas tiesiog kaip Kinijos filosofas ir senosios kinų kultūros simbolis. Pasak „The China Post", toks pavadinimas buvo pasirinktas dėl vardo žinomumo ir sąsajų su komunistine ideologija neturėjimo.

Šiuo metu Konfucijaus institutas yra registruotas prekinis ženklas.

Istorija
--------

Konfucijaus institutas Senekos koledže Kanadoje
Pirmasis Konfucijaus institutas buvo atidarytas 2004 m. lapkričio 21 d. Seule, Pietų Korėjoje. Tą patį mėnesį Konfucijaus institutas buvo atidarytas ir Merilando universitete Jungtinėse Amerikos Valstijose. Per kelis sekančius metus buvo atidaryti šimtai Konfucijaus institutų įvairiose pasaulio šalyse, daugiausiai – JAV, Pietų Korėjoje, Japonijoje ir Tailande.

2007 m. Vasedos universitete Japonijoje buvo atidarytas pirmasis Konfucijaus institutas, kuriame studentai galėjo ir buvo skatinami dirbti su kinų kalba susijusius mokslinius darbus. 2010 m. buvo atidarytas Konfucijaus institutas Vilniaus universitete Lietuvoje. 2011 m. lapkričio mėn. Konfucijaus institutas atidarytas Latvijos universitete Rygoje.

2013 m. MakMasterio universitetas Kanadoje uždarė Konfucijaus institutą dėl žmogaus teisių pažeidimų, konkrečiai dėl Hanban vykdytos religinės diskriminacijos renkantis darbuotojus.

2014 m. viduryje visame pasaulyje buvo 480 Konfucijaus institutų. Tačiau tais pačiais metais vis didėjo įtarimai dėl tikrosios institutų paskirties. Birželio mėn. JAV profesorių asociacija išplatino pranešimą, raginantį nutraukti bendradarbiavimą su Konfucijaus institutais, jei šie neužtikrins savo dėstytojams identiškos akademinės laisvės kaip įprastose vakarietiškose mokymo įstaigose, o sutarčių tekstai nebus vieši.

Hanban direktorė Xu Lin pasirašo bendradarbiavimo sutartį su Bangoro universitetu Britanijoje, 2012 m.
2014 m. tuometinė Hanban direktorė Xu Lin Bragoje vykusioje „European Association of Chinese Studies" konferencijoje iš konferencijos programos išplėšė puslapius, kuriuose buvo minima Taivano organizacija „Chiang Ching-kuo Foundation", paskutinius dvidešimt metų – pagrindinė Europos kinų kalbos asociacijos rėmėja. Xu Lin teigė, kad jos neatitinka Kinijos valdžios taisyklių. Įvykis išgarsėjo kaip „Bragos incidentas" ir atkreipė akademikų bei politikų dėmesį į Konfucijaus institutų naudojimą Kinijos komunistų partijos politiniams tikslams. Tais pačiais metais Čikagos universitetas uždarė savo Konfucijaus institutą. Po savaitės Konfucijaus institutą uždarė ir Pensilvanijos valstijos universitetas, kadangi „instituto tikslai nesutampa su mūsų universiteto tikslais".

2014 m. gruodžio mėnesį Stokholmo universitetas Švedijoje uždarė Konfucijaus institutą, nenorėdamas universitete turėti svetimos valstybės finansuojamą instituciją.

2018–2019 m. buvo uždaryta dešimtys Konfucijaus institutų JAV, tarp kurių visi keturi Floridos universitetuose ir koledže veikę institutai, Indianos universiteto, Minesotos universiteto, Rodo salos universiteto, San Fransisko valstijos universiteto, Oregono universiteto, Vakarų Kentukio universiteto, Arizonos valstijos universiteto ir kitų. 2020 m. Konfucijaus institutą uždarė ir Merilando universitetas. 2019 m. JAV priėmė įstatymą, pagal kurį Gynybos ministerija negali finansuoti universitetų ir koledžų, turinčių Konfucijaus institutus ir imančių pinigus iš Kinijos valstybinių institucijų.

Tais pačiais metais uždarytas ir Leideno universiteto Konfucijaus institutas Nyderlanduose bei institutas Laisvajame Briuselio universitete (*Vrije Universiteit Brussel*) Belgijoje dėl akademinės laisvės ribojimų.

2020 m. Švedija uždarė visus šalyje veikusius Konfucijaus institutus. Ji tapo pirmąja Europos šalimi, nebeleidžiančia Konfucijaus institutų valstybiniu lygiu.

Lietuvoje 2019 m. vasario mėn. Lietuvos žvalgybos institucijų paskelbtame grėsmių nacionaliniam saugumui vertinime išskirta ir Kinijos žvalgybos veikla Lietuvoje, o tarp kinų žvalgybos veiklos būdų nurodyti ir Konfucijaus institutai. Lietuvoje 2020 m. tebeveikia Vilniaus universiteto Konfucijaus institutas.

Organizacija ir programos
-------------------------

Aukščiausioji Konfucijaus institutų valdžia yra Hanban, Tarptautinė kinų kalbos taryba, atskaitinga Kinijos švietimo ministerijai ir sudaryta iš Kinijos komunistų partijos narių. Dabartinė Hanban tarybos direktorė yra Liu Yandong, buvusi vicepremjerė ir Kinijos politbiuro narė. Kiti tarybos nariai taip pat yra aukšto rango Komunistų partijos nariai, pavyzdžiui, Wang Zhongwei, propagandos viceministras. Taryba nustato bendrus Konfucijaus instituto tikslus.

Hanban taip pat ruošia mokytojus, organizuoja HSK (kinų kalbos) egzaminus, organizuoja kultūrinius ir meno renginius, konsultuoja ir teikia informaciją Kinijos švietimo, kultūros, ekonomikos ir socialiniais klausimais.

Konkrečios Konfucijaus institutų programos skiriasi priklausomai nuo sutarties su konkrečiu universitetu. Vienur kinų kalbos ir kultūros temos dėstomos tik kaip pagalbiniai kursai savo įdomumui, neįtraukiami į atestatą. Kitur jie gali būti įtraukti į atestatą. Paprastai dėstomas supaprastintas kinų raštas. Dėstytojai yra kinai, samdomi Kinijoje. Kiekvienas institutas dažniausiai turi partnerystės programą su kažkuriuo Kinijos universitetu.

Kai kuriuose Konfucijaus institutuose, priklausomai nuo universiteto, aptariamos ir Kinijoje kontroversiškos temos – Tibeto okupacija, Taivanas. Kitur šių temų vengiama. Kai kurių universitetų sutartyse nurodyta, kad Konfucijaus institutas niekaip neribos akademinės ir žodžio laisvės, tačiau praktikoje taip būna ne visada, Hanban gali tiesiog nesuteikti finansavimo renginiams ir paskaitoms nepatinkančiomis temomis. Pasitaiko, kad instituto darbuotojai užsiima savicenzūra, ir neorganizuoja nieko Kinijoje politiškai jautriomis temomis, bijodami, kad negaus finansavimo ir patvirtinimo iš Hanban.

Konfucijaus institutuose negali dirbti naujojo religinio judėjimo Falun Gong esami ar buvę nariai. Ši religinė diskriminacija yra kritikuojama Vakarų šalyse.

Nuorodos ir šaltiniai
---------------------

* Konfucijaus institutų oficialus tinklalapis (kiniškai)
* Oficialus Hanban tinklalapis (ang. versija) Archyvuota kopija 2016-05-22 iš Wayback Machine projekto.
* Jennifer Hubbert. China in the World: An Anthropology of Confucius Institutes, Soft Power, and Globalization
* researchgate.net China’s soft power struggles
* BBC. Confucius institute: The hard side of China’s soft power
* Maddalena Procopio. The effectiveness of Confucius Institutes as a tool of China’s soft power in South Africa

### Išnašos

1. ↑
2. 1 2
3. 1 2  Fabrice De Pierrebourg, Michel Juneau-Katsuya. „Nest of Spies: The Startling Truth About Foreign Agents at Work Within Canada’s Borders". HarperCollins Canada, 2009 m. ISBN 1554684498. 160–162 psl.
4. ↑  Cultural artifact, ideology export or soft power? Confucius Institute in Peru
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. 1 2 3 4
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑  Simon S. C. Tay. Asia Alone: The Dangerous Post-Crisis Divide from America. Hoboken, N.J. 2013 m. ISBN 9780470826201
14. ↑
15. ↑
16. ↑  confucius.ucla.edu
17. ↑
18. ↑
19. ↑  The Australian Business Review
20. ↑  WANT China Times
21. ↑
22. ↑
23. ↑
24. ↑
25. ↑
26. ↑
27. ↑
28. ↑
29. ↑
30. ↑
31. ↑
32. ↑
33. ↑
34. ↑
35. ↑
36. ↑
37. ↑
38. ↑
39. ↑
40. ↑
41. ↑
42. ↑
43. ↑
44. ↑   Archyvuota kopija 2020-05-12 iš Wayback Machine projekto.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Konfucijaus institutas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |



|  |  |
| --- | --- |
|  | Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu. |