recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Valentinas Ajauskas** (1948 m. gegužės 4 d. Kaune – 2023 m. spalio 19 d. Vilniuje) – Lietuvos dailininkas.

Biografija
----------

1973 m. baigė grafikos specialybę Lietuvos dailės institute. 1971–1976 m. laikraščio „Tiesa" dailininkas, 1976–1991 m. leidyklos „Mokslas" meninis redaktorius, 1991–1992 m. vyr. dailininkas. Nuo 1998 m. grupės „Aqua 12" narys.

Kūryba
------

Kuria estampus, plakatus, knygų iliustracijas, ekslibrisus, karikatūras, tapybos kompozicijas, akvareles, instaliacijas. Spalvotai grafikai ir tapybai būdingas romantiškas ir kiek siurrealistinis požiūris į pasaulį, dekoratyvūs spalvų deriniai, ekspresyvi tapysena.

Nuo 1970 m. dalyvauja parodose; 1995 m. surengė grafikos parodą Paryžiuje, tarptautinėse parodose pelnė premijų ir apdovanojimų. Jo kūrinių turi Lietuvos, Kanados, Bulgarijos (Humoro ir satyros muziejus Gabrove) muziejai.

Iliustravo ir apipavidalino knygas:

* Zinaida Sviderskienė. Žvaigždynai, Vilnius, Mokslas, 1983 m.
* Lietuvos fauna, t. l 1989 m.
* Kostas Kubilinskas, Buvo buvo kaip nebuvo, 1999 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Po sunkios ligos mirė dailininkas Valentinas Ajauskas *15min.lt* 2013-10-20
2. ↑  Danutė Zovienė. *Valentinas Ajauskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 208 psl.

Nuorodos
--------

* V. Ajausko svetainė internete Archyvuota kopija 2012-08-31 iš Wayback Machine projekto.
**Grafystė** (angl. *county*, rečiau *shire*) – kai kurių anglosaksiškų šalių (Airija, Australija, Jungtinė Karalystė, Kanada ir kt.) administracinis-teritorinis vienetas. Terminas vartojamas pakaitomis ir su kitais teritoriniais vienetais.

Etimologija
-----------

Kalbos požiūriu terminas nėra nuoseklus. Lietuviškas žodis yra kilęs nuo teritorijos valdovo grafo titulo, panašiai kaip ir anglų kalboje žodis *county* susijęs su *count* („grafas"). Tačiau *county* angliškai vadinami ir kitokie administraciniai-teritoriniai, pavyzdžiui, Lietuvos apskritys, JAV apygardos, Danijos regionai ir kt. Germanų kalbose dažniau vartojamas terminas, savyje turintis šaknį *graf-* (kaip ir lietuvių kalboje).

Istorija
--------

Grafystės *county* vardu atsirado normanų užkariavimų metu Anglijoje, nors Anglijoje nedidelės teritorijos jau egzistavo ir anksčiau, tik *shire* vardu. Seniausia žinoma Anglijos grafystė – Hempšyras, minimas nuo 757 m. Po normanų užkariavimų grafysčių centrais tapo pilys.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Type details for Ancient County. Visionofbritain.org.uk (tikrinta 2023-11-06).
2. ↑  Grafystė. Visuotinė lietuvių enciklopedija (tikrinta 2023-11-06).
| **Jonas Domarkas** |
| --- |
| Gimė | 1934 m. gegužės 23 d.Liepgiriai, Kartenos valsčius |
| Mirė | 2020 m. sausio 26 d. (85 metai)Klaipėda |
| Palaidotas (-a) | Palangos kapinėse |
|  |
| Veikla | kompozitorius, pedagogas |

**Jonas Domarkas** (1934 m. gegužės 23 d. Liepgiriuose, Kartenos valsčiuje – 2020 m. sausio 26 d. Klaipėdoje) – Lietuvos kompozitorius, pedagogas.

Biografija
----------

Baigęs Aleksandravo pradžios mokyklą, 1942–1949 m. mokėsi Kartenos progimnazijoje, 1949–1953 m. – Klaipėdos muzikos mokykloje. 1958 m. baigė Lietuvos konservatorijos muzikos teorijos, 1970 m. – kompozicijos klasę. Eduardo Balsio mokinys. 1958–1959 m. buvo Šiaulių muzikos mokyklos, 1958–1971 m. – Šiaulių pedagoginio instituto, 1971–1975 m. Šiaulių pedagoginio instituto Klaipėdos muzikos fakulteto, 1975–1995 m. Lietuvos konservatorijos Klaipėdos fakultetų dėstytojas, nuo 1993 m. docentas. Nuo 1995 m. Klaipėdos universiteto Menų fakulteto Muzikos istorijos ir teorijos katedros docentas.

1972 m. priimtas į Lietuvos kompozitorių sąjungą. Nuo 1991 m. Lietuvos tautodailininkų sąjungos narys. J. Domarkas kuria chorines dainas. Jo kūryboje vyrauja instrumentiniai ir simfoniniai kūriniai, kurie atliekami ne tik Lietuvoje, bet ir užsienio šalyse – Lenkijoje, Ukrainoje, JAV ir kt.

Kūriniai
--------

* Simfoniniai šokiai (1970 m.)
* Kapričas simfoniniam orkestrui (1977 m.)
* Sonata smuikui ir fortepijonui (1972 m.)
* Fuga ir tokata vargonams (1976 m.)
* „Žemaitiška rapsodija" (1981 m.)
* Parafrazė S. Šimkaus dainų temomis (1986 m.) ir 7 maršai pučiamųjų orkestrui
* Variacija simfoniniam orkestrui (1995 m.)
* Divertismentas simfoniniam orkestrui (1996 m.
* „Giesmė išminčiai" chorui, solistui, deklamuotojui ir varinių bei mušamųjų instrumentų grupei (1996 m.).

Mokiniai
--------

* Modestas Pitrėnas

Šaltiniai
---------

1. ↑  DOMARKAS JONAS (1934–2020). krastas.klavb.lt. Nuoroda tikrinta 2023-09-29./
2. ↑  Arvydas Karaška. Jonas Domarkas. Visuotinė lietuvių enciklopedija. 2018-09-12. Nuoroda tikrinta 2023-09-29.
3. ↑  Arvydas Karaška. *Jonas Domarkas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 62 psl.
Algirdas Raslanas
**Algirdas Raslanas** (g. 1956 m. rugsėjo 9 d. Dusetose, Zarasų rajonas) – Lietuvos irkluotojas, pedagogas, sporto mokslininkas bei vadybininkas.

Biografija
----------

1975 m. baigė Prienų 1-ąją vidurinę mokyklą. 1975–1979 m. studijavo Lietuvos kūno kultūros institute (LKKI), įgijo kūno kultūros dėstytojo diplomą. 1978–1979 m. Lietuvos irklavimo rinktinės narys. 1979–1981 m. Kauno 38-osios vidurinės mokyklos kūno kultūros mokytojas. 1981–1985 m. studijavo neakivaizdinėje aspirantūroje Leningrado kūno kultūros mokslinio tyrimo institute.

1981–1986 m. LKKI Irklavimo, buriavimo ir turizmo katedros dėstytojas. 1986–1989 m. Slidinėjimo, dviračių sporto ir šaudymo katedros vedėjas. 1987 m. Maskvos srities kūno kultūros institute apgynė pedagogikos mokslų kandidato disertaciją. 1989–1990 m. LKKI Bendrojo fakulteto dekanas.

1990–1993 m. ir 2005–2009 m. Kūno kultūros ir sporto departamento (KKSD) prie LR Vyriausybės generalinis direktorius. 1993–1997 m. Respublikos sportininkų rengimo centro direktoriaus pavaduotojas.

1997–2005 m. KKSD prie LRV generalinio direktoriaus pavaduotojas. 2002 m. VPU ir ŠU apgynė habilituoto daktaro disertaciją. 2002 m. VPU Kūno kultūros katedros profesorius. Nuo 2008 m. UNESCO tarpvyriausybinio Fizinio lavinimo ir sporto vystymo komiteto narys.

2023 m. pirmalaikiuose rinkimuose išrinktas Kupiškio rajono savivaldybės meru.

Moka rusų, lenkų, anglų, prancūzų kalbas.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-12-25 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑
3. ↑   Archyvuota kopija 2010-01-15 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑  Kupiškio rajono meru išrinktas socialdemokratas A.Raslanas *15min.lt*
Anglonas|  |
| Kūrėjas | Bronislovas Piesarskas |
| Pirmoji versija | 2005 m. |
| Stabili versija | 2010 m. |
| Kūrimo būsena | aktyvus |
| Operacinė sistema | Windows 10, macOS, Android, iOS, iPadOS |
| Tipas | žodynas |
| Licencija | komercinė |
| Svetainė | fotonija.lt |

**Anglonas** – leksikografo Bronislovo Piesarsko parengtas kompiuterinis anglų – lietuvių kalbų žodynas, leidžiamas Fotonijos. Suderinamas su Windows 10, macOS, Android, iOS, iPadOS.

Žodyne pateikiama daug įvairių sričių žodžių su vertimais ir vartosenos pavyzdžiais, nurodomas jų tarimas, dažnumas bendrinėje kalboje. Žodyno rodyklėje yra 118 000 angliškų ir 130 000 lietuviškų žodžių bei posakių.

2005 m. išleistas Anglonas yra perdaryta ir papildyta kito Bronislovo Piesarsko žodyno versija. Ankstesnė versija – *Alkonas* – šiuo metu yra nenaudotina, nes jos licencijos galiojimo laikas baigėsi 2004 metais. 2010 m. pasirodė antroji Anglono versija.

Išnašos
-------

1. ↑  „"Mac App Store" programinės įrangos parduotuvėje pradėtas platinti žodynas "Anglonas Macintosh® kompiuteriams"". *Verslo žinios*. Nuoroda tikrinta 2019-12-08.
2. ↑  „Išleistas žodynas „Anglonas", skirtas „Android" įrenginiams". *alfa.lt*. Nuoroda tikrinta 2019-12-08.
3. ↑  „Naujos kartos žodynas „Anglonas 2"". *Kauno diena*. Nuoroda tikrinta 2019-12-08.
*Kitos reikšmės – Ąžuolynas (reikšmės).*
Kauno ąžuolynas 2023 m. rudenį
Kauno ąžuolynas 2023 m. vasarą
Kauno ąžuolynas (2006)
**Ąžuolynas** – medynas, kuriame vyrauja ąžuolai. Lietuvoje tai būtų paprastųjų ąžuolų ir bekočių ažuolų savaiminės rūšys.

Lietuvoje
---------

Pagal valstybinio miškotvarkos instituto duomenis, ąžuolynai Lietuvoje užima 1,99 proc. arba 40 734 ha (2009 m.) visų medynų (miškų) ploto. Palyginimui 2001 m. sudarė 1,8 proc. (34 639 ha) viso medynų ploto, kuriuos sudarė beveik išimtinai tik paprastieji ąžuolai. Grynų ąžuolynų yra nedaug, daugiausia auga su kitais medžiais (eglė, beržas, uosis, drebulė). Vidutinis amžius apie 80 m. skalsumas 0,6, bonitetas 1,8, medienos vidutinis tūris 175 m³/ha, vidutinis metinis prieaugis 4 m³/ha. Ąžuolynas savaime atželia labai sunkiai. Skiriami kiškiakopūstiniai, mėlyniniai kiškiakopūstiniai, žibuokliniai kiškiakopūstiniai, kiškiakopūstiniai plačialapiai, garšviniai ir viksviniai įvairiažoliai ąžuolynai.

Ąžuolams želdinti tinkamiausios yra sausgirio, baltmiškio ir žaliagirio augavietės. Lietuvoje ąžuolų mažėjėjo nuo Viduramžių iki pat XX amžiaus pabaigos, daugiausia dėl vertingos medienos kirtimų, bet nuo XX amžiaus pradžios, ąžuolynų plotas nežymiai didėja, kadangi dalis miško paskirties žemių dirbtinai užsodinami paprastaisiais ąžuolais. 

Didžiausi ąžuolynai išsidėstę Lietuvos vidurinėje, pietinėje ir vakarinėje dalyse. Daugiausia jų yra Alytaus (1860 ha), Šilutės (1700 ha), Klaipėdos (1600 ha), Kauno (1560 ha), Plungės ir Šilalės (po 1500 ha) rajonų, mažiausiai – Akmenės (57 ha) rajonų savivaldybių teritorijoje. Produktyviausias savaiminės kilmės ąžuolynai (600 m³/ha) yra Vidzgirio miške prie Alytaus, kultūrinės kilmės (660 m³/ha) – Juravos miške netoli Jurbarko. Didžiausia ąžuolų giria (350 ha) yra Ąžuolyno miškas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Edvardas Riepšas. *Ąžuolynas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 400 psl.

Nuorodos
--------

* Lietuvos ąžuolynų vizija, „Mūsų girios", 2009/09 Archyvuota kopija 2010-05-15 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RDendrologija |
| --- |
|  |
| 
Botanika · Augalija · Flora · Augalai · Sumedėjęs augalas · Liana · Puskrūmis · Krūmokšnis · Krūmas · Krūmedis · Medis · Vaismedis · Kultivaras · Lapuočiai · Spygliuočiai · Vienanamis augalas · Dvinamis augalas
Iliustruotas Lietuvos augalų genčių vardynas · Lietuvos vietinės medžių ir krūmų rūšys · Lietuvos išskirtiniai medžiai · Lietuvos svetimžemė dendroflora · Pasaulio išskirtiniai medžiai 
Miškas · Miško skliautas · Pomiškis · Lietuvos miškai · Pasaulio miškai (šalys pagal miškų plotą) · Miškų nykimas (neteisėtas miško kirtimas)
Miškininkystė (ekologinė miškininkystė) · Miško atkūrimas · Įveisimas · Miškų ūkis · Miškų urėdija · Girininkija · Eiguva · Lietuvos miškų institutas |

 |
*Kitos reikšmės – Pasaulis (reikšmės).*
„The Blue Marble". NASA priklausanti 1972 m. gruodžio 7 d. Apollo 17 įgulos atlikta Žemės Pietų pusrutulio nuotrauka. Joje Žemė yra apie 45 000 km atstumu. Ši nuotrauka yra viena populiariausių ir labiausiai atpažįstamų nuotraukų žmonijos istorijoje. Nuotrauka pažymėta NASA kodu *AS17-148-22727*. Ji buvo atlikta įgulos kelionės į Mėnulį metu. Nuotraukoje nesunkiai galima pamatyti teritoriją nuo Viduržemio jūros iki Antarktidos.

**Pasaulis**, siaurąja prasme – Žemės planeta žvelgiant antropocentriniu požiūriu. Tai yra, pasaulis apibrėžia visą žmoniją, jos istoriją, pasiekimus, žinias, kultūrą. Tuo tarpu žodis „Žemė" vartojamas kalbant apie fizinį, astronominį kūną, kuriame gyvena žmonės.

Žodžiu „pasaulinis" įvardinami tokie reiškiniai, kurie paliečia didelę dalį ar visą žmoniją, pavyzdžiui, pasaulinis karas. Žmonijos istorijoje pasaulio suvokimas kito, tą įrodo ir tokių terminų kaip Senasis pasaulis (Eurazija, Afrika) bei Naujasis pasaulis (Amerika) naudojimas. Senajame pasaulyje buvo tikima, kad už žinomų teritorijų ribų esąs pasaulio kraštas. Tik po didžiųjų geografinių atradimų buvo suvokta pasaulio erdvė, sujungti viena nuo kitos atskirtų tautų suvokti pasauliai.

Platesne prasme pasauliu gali būti įvardinta visa žmonijos žinoma erdvė, kosmosas. Pasaulis tokiu atžvilgiu yra tam tikra savipakankama erdvė (nebūtinai daiktiška), su ten galiojančiais dėsniais: pvz. mirusiųjų pasaulis, dievų pasaulis, gyvūnų pasaulis, pasakų pasaulis ir kt.

Lietuvių žodis „pa-saulis", kaip ir slavų *cвeт* savo pirmine reikšme nurodo, kad pasaulis – tai „šviesi vieta po saule". Panašia reikšme yra ir skr. लोक = IAST: *loká*, reiškiantis pasaulį, kuris atitinka lietuvių *laukas* (ne tik „atvira vieta", bet ir „su balta dėme", toliau plg. sen. gr. λευκός „šviesus, baltas"). Senojoje pasaulėvokoje pasaulis suprastas kaip mūsų, šviesi vieta, priešinga tam, kas yra tamsu, neapšviesta, nežinoma (chaosas). Kitas pasaulio supratimas yra kaip žmonių, gyvybės vieta – plg. germanų *world, Welt, wereld* reiškia „žmogaus amžius" (iš \*wer „vyras, žmogus" ir \*ald „amžius"), panašiai kitas indų žodis pasauliui skr. जगत् = IAST: *jágat* reiškia „gyvas, pažadintas". Graikai pasaulį suprato kaip tai, kas tvarkinga (sen. gr. κόσμος), o arabų arab. دُنيَا = *dunyā* reiškia „apatinę, žemutinę" vietą.

Šaltiniai
---------

1. ↑
| Katalauno laukų mūšis |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 451 m. (birželio 20 d.) |
| Vieta | Katalaunijos laukuose šiaurės Prancūzijoje prie dabartinio Trua miesto. |
| Rezultatas | romėnų bei jų sąjungininkų pergalė |

 |

**Katalauno laukų mūšis**, arba **Katalaunijos mūšis** įvyko 451 m. (birželio 20 d. arba rugsėjo 20 d.) Katalaunijos laukuose šiaurės Prancūzijoje prie dabartinio Trua miesto. Jame Romos imperijai su sąjungininkais pagaliau pavyko pakirsti hunų galybę. Tai stambiausias (abiejų armijų dydis vertinamas apie 100 tūkst.) ir vienas reikšmingiausių pirmojo tūkstantmečio mūšių Europoje. Mūšį, trukusį visą dieną, aprašė istorikas Jordanas VI a.

Jame romėnai bei jų sąjungininkai – frankai, sarmatai, alanai, vedami valdovo Sangibo, kuris Orleano apgulties metu buvo hunų pusėje, armorikiečiai, liticianai, burgundai, saksai, ripariečiai, olibrionai ir kai kurios kitos germanų bei keltų gentys – vadovaujami Romos karvedžio Flavijaus Aetijaus (Aetius) po atkaklios ir kruvinos kovos sutriuškino Atilos vadovaujamus hunus su jų sąjungininkais gepidais, vadovaujamais Ardariko. Gotai dalyvavo abiejose pusėse. Vizigotų valdovas Teodorikas I su savo pulkais kovojo romėnų pusėje, ostrogotų armija, vedama brolių Valamiro, Theodemiro ir Vidimero – amalių vadovo, – palaikė Atilą. V a.gyvenęs Sidonius pateikia platesnį dalyvavusių genčių sąrašą: rugijai, gepidai, gelonai, burgundai, skirai, belonotianai, neurai, bastarnai, tiuringiečiai, brukterai ir frankai, gyvenę prie Nekaro upės.

Hunai prieš tai nusiaubė Reimso, Mainco, Kelno, Strasbūro, Vormso ir Tryro miestus bei apgulė Orleaną. Mūšis tęsėsi apie 15 val. iki visiškai sutemstant.

Kitą dieną romėnus paliko dalis sąjungininkų (vizigotai), todėl jie nebesiryžo pulti gerokai susilpnintų hunų ir atsitraukė. Hunai taip pat buvo patyrę per daug nuostolių, kad galėtų dar kartą stoti į kovą.

Šaltiniai
---------

* Katalauno laukų mūšis
* Jordano Gotų istorijos tekstas su Katalaunijos mūšio aprašymu Archyvuota kopija 2006-04-24 iš Wayback Machine projekto. **(**angl.**)**
* Populiarioji Frankų istorija nuo ankstyviausių laikų, t. I iš VI
* Istorinių šaltinių svetainė Archyvuota kopija 2006-02-08 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Katalaunijos mūšis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Vilius Balandis** (1891 m. gegužės 23 d. Kėdainiai – 1978 m. rugpjūčio 15 d. Skuodas) – Lietuvos kariuomenės karo kapelionas, kapitonas.

Biografija
----------

Baigė Žemaičių kunigų seminariją, 1914 m. kunigas. Nuo 1914 m. Alantos vikaras. Per Pirmąjį pasaulinį karą 1916–1918 m. kapelionas Havelbergo (Saksonija) ir Brandenburgo internuotųjų lietuvių ir karo belaisvių stovyklose.

1919 m. liepos 1 d. įstojo savanoriu į Lietuvos kariuomenę, paskirtas Panevėžio atskirojo pėstininkų bataliono kapelionu. 1919 m. dalyvavo kovose su Raudonosios armijos daliniais ir bermontininkais, 1920 m. – su lenkais. 1921–1940 m. paeiliui Ketvirtojo, Pirmojo, Septintojo, Aštuntojo pėstininkų pulkų karo kapelionas. TSRS okupavus Lietuvą 1940 m. liepos 12 d. atleistas iš tarnybos. 1941–1943 m. Vyžuonų klebonas. Nuo 1944 m. Salantų altarista, nuo 1946 m. – Grūšlaukės parapijos klebonas, nuo 1962 m. – Skuodo altarista.

Įvertinimas
-----------

* 1921 m. Vyčio kryžiaus 5 laipsnio ordinas
* 1928 m. Gedimino 4 laipsnio ordinas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Palmira Karevičiūtė. *Vilius Balandis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 477 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| *Led Zeppelin* |
| --- |
| Led Zeppelin viršelis |
| Led Zeppelin studijinis albumas |
| Išleistas | 1969 m. sausio 12 d. |
| Įrašytas | 1968 m. rugsėjis-spalis |
| Žanras | sunkusis rokas, sunkusis metalas, bliuzrokas |
| Trukmė | 44:56 |
| Įrašų kompanija | Atlantic Records |
| Prodiuseris | Jimmy Page |
| Led Zeppelin chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **„Led Zeppelin"**(1969) | „Led Zeppelin II"(1969) |

 |

**Led Zeppelin** – anglų roko grupės Led Zeppelin debiutinis albumas. Jis buvo išleistas 1969 m. sausio 12 d. JAV ir kovo 31 d. JK įrašų kompanijos „Atlantic Records".

Albumas buvo įrašytas 1968 m. rugsėjį–spalį studijoje „Olympic Studios", Londone. Albumas yra sudarytas iš medžiagos, parengtos pirmuosiuose šiuolaikinių bliuzo ir liaudies dainų perstatymų bandymuose. Prodiuseris buvo grupės gitaristas Jimmy Page, kartu su juo buvo kiti grupės nariai: Robert Plant, John Bonham, John Paul Jones. Viename garso takelyje buvo ir perkusionistas Viramas Džasanis. Albumas buvo sudarytas Glyn Johns, legendinį albumo viršelį, vaizduojantį Hindenburgo katastrofą, sukūrė George Hardie.

Albumas sulaukė sėkmės tiek Europoje, tiek Amerikoje, pasiekdamas reitingų viršūnes. Buvo išleistas ir vienas singlas „Good Times Bad Times".

Dainų sąrašas
-------------

1. „Good Times Bad Times" (John Bonham / John Paul Jones / Jimmy Page) – 2:46
2. „Babe I'm Gonna Leave You" (Anne Bredon / Jimmy Page / Robert Plant) – 6:41
3. „You Shook Me" (Willie Dixon / J.B. Lenoir) – 6:28
4. „Dazed and Confused" (Page) – 6:25
5. „Your Time Is Gonna Come" (Jones/Page) – 4:34
6. „Black Mountain Side" (Page) – 2:12
7. „Communication Breakdown" (Bonham/Jones/Page) – 2:30
8. „I Can't Quit You Baby" (Dixon) – 4:42
9. „How Many More Times" (Bonham/Jones/Page) – 8:27

  

v • a • r **Led Zeppelin albumai** 

Led Zeppelin (1969) | Led Zeppelin II (1969) | Led Zeppelin III (1970) | Led Zeppelin IV (1971) | Houses of the Holy (1973) | Physical Grafitti (1975) | Presence (1976) | In Through the Out Door (1979) | Coda (1982)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| **Fokker 100** |
|  |
| Austrian Airlines Fokker 100 kyla iš Vilniaus oro uosto |
|  |
| Tipas | siauro fiuzeliažo regioninis oro laineris |
| Gamintojas | Fokker |
| Pirmas skrydis | 1986 m. lapkričio 30 d. |
| Pradėtas naudoti | 1988 m. vasario mėn. |
| Būsena | nebegaminamas (naudojamas) |
| Pagaminta vnt. | 283 |
| Variantai | Fokker 70 |

**Fokker 100** – kompanijos Fokker iš Nyderlandų gamintas siauro fiuzeliažo, dviejų variklių regioninės ir verslo klasės lėktuvas. Lėktuvas gamintas nuo 1986 iki 1997 m. Iš viso buvo pagaminti 283 tokie lėktuvai.

2012 m. visame pasaulyje 30 aviakompanijų naudojo 156 Fokker 100 lėktuvus. Tai buvo didžiausias Fokker įmonės lėktuvas iki jos bankroto 1997 m.

Šie lėktuvai talpina nuo 97 iki 122 keleivių. Fokker 100 pasiekia maksimalų 845 km/val greitį ir gali nuskristi iki 3170 km nuotolį.
| **Juozas Juknius** |
| --- |
| Gimė | 1951 m. kovo 8 d. (72 metai)Keberkščiuose |
| Sutuoktinis (-ė) | Ona |
| Vaikai | Darius |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos socialdemokratų partija |
|  |
| Alma mater | Lietuvos veterinarijos akademija |

**Juozas Juknius** (g. 1951 m. kovo 8 d. Keberkščiuose) – Lietuvos ir Anykščių rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1972 m. Pajūrio žemės ūkio technikumą, įgijo zootechniko specialybę. 1988 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją, zooinžnierius.

1972 m. dirbo Plungės rajono Ginteliškių kolūkyje zootechniku selekcininku. 1972–1974 m. atliko privalomąją karinę tarnybą tarybinėje kariuomenėje. 1974–1975 m. buvo Pajūrio žemės ūkio technikumo mokomojo ūkio zootechnikas selekcininkas, 1975–1983 m. – Klaipėdos valstybinės kiaulių veislininkystės stoties zootechnikas selekcininkas, 1983–1986 m. – Šilalės rajono žemės ūkio valdybos vyriausiasis ekonomistas žemės ūkio produkcijos paruošoms, realizavimui ir perdirbimui. 1986–2001 m. Anykščių tarpūkinės gyvulių sėklinimo įmonės, UAB „Ažupietis" direktorius.

Nuo 1999 m. VGVPT prie Žemės ūkio ministerijos vyriausias specialistas.

Lietuvos socialdemokratų partijos Anykščių rajono skyriaus narys. Nuo 2011 m. Anykščių rajono savivaldybės tarybos narys.

Krepšinio klubo „Veteranas" prezidentas. Žmona Ona, vaikas Darius.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Supermenas |
| --- |
| *Superman* vol. 2, #204 (2004 m. balandis)Jim Lee ir Scott Williams |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| **Leidėjas** | DC Comics |
| **Pirmaspasirodymas** | *Action Comics*#1(1938 m. birželis) |
| **Sukūrė** | Jerry SiegelJoe Shuster |

 |
| 

| Charakteristikos |
| --- |
| **Kitas ego** | Kal-El, įvaikintas kaipKlarkas Kentas |
| **Kilmės pasaulis** | Kriptonas |
| **Priklauso komandoms** | The Daily PlanetTeisingumo LygaSupermeno komanda |
| **Veiklos vieta** | Metropolis |
| **Kitaip vadinamas** | Gangbuster, Nakties sparnas, Jordan Elliot, Nova, Superberniukas, Superman Prime |
| **Gebėjimai** | Antžmogiška jėga, greitis, ištvermė, pojūčiai, protas, regeneracija, ilgaamžiškumas, super kvėpavimas, šiluminis matymas, skrydis |

 |

**Supermenas** – išgalvotas „DC Comics" superherojus. Pirmą kartą pasirodė komiksų knygos „Action Comics" 1-ajame numeryje 1938 m. birželio mėn. Nuo to laiko tapo viena žymiausių ir mėgiamiausių komiksų figūrų visame pasaulyje. Taip pat jis buvo vienas pirmųjų superherojų komiksų istorijoje ir turėjo didelę įtaką visai Amerikos kultūrai.

Istorija
--------

Supermenas (Kal-El) – ateivis iš Kriptono planetos, kurį prieš planetai susinaikinant, tėvai išsiuntė į žemę. Čia jį įsivaikina žemiečių pora.
Užaugęs Klarkas Kentas tampa žurnalistu Metropolio miesto laikraštyje The Daily Planet, kur ne tik rašo straipsnius, bet taip pat kovoja su nusikaltėliais.

Galios ir sugebėjimai
---------------------

Būdamas superherojaus prototipu, Supermenas turi daugumai jų būdingų galių. Jis yra neįtikėtinai stiprus, greitas, atsparus fizinėms atakoms, gali skraidyti, turi regėjimo galių (rentgeno spindulių, šiluminė, teleskopinė, infraraudonoji, mikroskopinė rega), superklausą ir superkvėpavimą, kuris leidžia sušaldyti objektus.
Jo silpnybė – kriptonitas (medžiaga iš jo gimtosios Kriptono planetos). Būdamas arti jos, jis tampa silpnas ir pažeidžiamas. Ilgas kriptonito veikimas gali numarinti Supermeną.

Kita medija
-----------

Nuo pat pasirodymo komiksuose, apie Supermeną buvo kuriami animaciniai serialai, televizijos serialai, vaidybiniai filmai.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Supermenas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė
| Naročiusblrs. *Нарач*, rus. *Нарочь* |
| --- |
| *Šv. Andriaus bažnyčia* |
|  |
| 

NaročiusNaročius

54°56′13″š. pl. 26°41′24″r. ilg.﻿ / ﻿54.937°š. pl. 26.690°r. ilg.﻿ / 54.937; 26.690﻿ (Naročius (miestelis))Koordinatės: 54°56′13″š. pl. 26°41′24″r. ilg.﻿ / ﻿54.937°š. pl. 26.690°r. ilg.﻿ / 54.937; 26.690﻿ (Naročius (miestelis)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Baltarusijos vėliava Baltarusija |
| **Sritis** | Minsko sritis Minsko sritis |
| **Rajonas** | Medilo rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 3 400  |

**Nãročius**  (iki 1964 m. ***Kabilninkas***; blrs. *Кабыльнік*, rus. *Кобыльник*) – agromiestelis šiaurės vakarų Baltarusijoje, Minsko srityje, vakarinėje Naročiaus ežero pakrantėje. Stovi Šv. Iljos cerkvė ir Šv. Andriaus bažnyčia (pastatyta 1904 m.). Apylinkėse 1999 m. įkurtas Naručio nacionalinis parkas.

Koplytėlė Vilniaus gatvėje, prie tilto per Malinaukos upelį (Pirmojo pasaulinio karo metų nuotrauka)

Istorija
--------

Istoriniuose šaltiniuose minimas nuo XV a. LDK laikais priklausė įvairioms didikų šeimoms, tarp jų Goštautams. XVII a. nukentėjo per Abiejų Tautų Respublikos karus su Rusija. 1434 m. kunigaikščių Svirskių rūpesčiu pastatyta medinė Šv. Andriaus bažnyčia. Ji 1736 m. Naugarduko kašteliono M. Askerkos rūpesčiu rekonstruota. 1862 m. bažnyčiai sudegus 1897–1904 m. atstatyta.

XIX a. buvo miestelis, Švenčionių apskrities Kabilninko valsčiaus centras. 1847 m. Naročiuje pastatytas vandens malūnas, vyninė, 1885 m. cerkvė, sinagoga, keturios krautuvės, smuklė. 1892 m. įsteigta pradžios mokykla. Naročiuje kasmet vykdavo 5 turgūs. 1916 m. kovo mėn. – 1918 m. sausio mėn. miestelį buvo užėmusi Vokietijos kariuomenė, 1920–1939 m. okupavo Lenkija, 1939 m. pagal Molotovo-Ribentropo paktą – SSRS, priskirtas Baltarusijai, 1941–1944 m. buvo okupavusi nacių Vokietija.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1641 m. ir 2001 m.** |
| **1641 m.** | **1885 m.** | **1897 m.sur.** | **1959 m.sur.** | **2001 m.sur.** |
| 122 | 483 | 1 054 | 1 116 | 3 500 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

XIX a. gyveno nemažai lietuvių, jis priklausė Užnerio apskričiai.

### Žymūs žmonės

* Česlovas Kudaba – Lietuvos geografas, gamtininkas, politinis veikėjas, signataras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pasaulio vietovardžių žodynas. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006–2014. (VLKK versija)
2. ↑  Naročius. Lietuvos istorija. Enciklopedinis žinynas. II tomas (L–Ž). – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2016. ISBN 978-5-420-01765-4. // psl. 399
3. ↑  *Kobylnik*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. IV (Kęs — Kutno). Warszawa, 1883, 219 psl. **(**lenk.**)**
4. ↑  *Naročius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVI (Naha-Omuta). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 67 psl.
Pomidorų kečupas
Kečupų padažai
**Kečupas** arba **kečiupas** (angl. *ketchup* < kin. 膎汁／鮭汁 pinyin: *kê-chiap* 'lašišos sūrymas') – koncentruoto skonio maisto produktas, pagamintas naudoti kaip prieskonis arba papildyti padažams, suteikiantis specifinį pikantišką skonį ir kvapą. Spalva priklauso nuo bazei panaudoto produkto, konsistencija – tiršta.

Senuosiuose tradiciniuose receptuose kaip bazė buvo naudojami kiaušinių baltymai, grybai, austrės, midijos, graikiniai riešutai ir kt. Šiuolaikiniuose receptuose dažniausiai naudojama pomidorų pasta arba trinti pomidorai. Pomidorų kečupas kartais dar pavadinamas **raudonuoju** arba **pomidorų padažu** (angl. *red sauce, tomato sauce*).

Kečupas yra saldus ir itin stipraus pikantiško skonio tirštas maisto produktas, pagamintas naudojant cukrų ar saldiklius, druską, actą, prieskonius. Priklausomai nuo recepto gali būti naudojami svogūnai, kalendros, gvazdikėliai, kmynai, česnakai, garstyčios, salierai, cinamonas, imbierai ir kt.

Kai kuriose kultūrose grynas kečupas dažnai naudojamas ir kaip pigus padažo pakaitalas, skonį suteikiantis ar pakeičiantis produktas įvairiems riebiems, greito paruošimo ar aliejuje virtiems patiekalams – gruzdintoms bulvytėms, mėsainiams, dešrainiams, bulvių traškučiams, riebiai mėsai ir pan.

Pavadinimo kilmė
----------------

Pavadinimas „kečupas" kilo iš kinų amojų tarmės žodžio *kôe-chiap* arba *kê-chiap*, kuriuo XVII a. vadintas koncentruotas marinuotos žuvies sūrymas. XVIII a. iš tokio koncentruoto sūrymo Malajų salose pradėtas gaminti produktas, vadintas *kecap*, o šį žodį vėliau perėmė anglai.

Išnašos
-------

1. ↑  *Kečupas* Archyvuota kopija 2023-01-05 iš Wayback Machine projekto.. VLKK. Nuoroda tikrinta 2023-01-01.
2. ↑  „ketchup". Wiktionary. Nuoroda tikrinta 2021-01-26.
3. ↑  Smith, Andrew F. (1996). *Pure Ketchup: A History of America's National Condiment, with Recipes*. University of South Carolina Press. p. 17. ISBN 978-1-57003-139-7. Nuoroda tikrinta 2013-10-01.
4. ↑  „Ketchup: A Saucy History". *History*. 2012-07-20. Nuoroda tikrinta 2013-03-15.
5. ↑  *Kečupas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2023-01-04.
6. ↑  „How ketchup is made". *Made how*. Nuoroda tikrinta 2010-05-27.
7. ↑  „Ketchup". *Online Etymology Dictionary*. Nuoroda tikrinta 2023-01-04.
| Kingo apygardaangl. *King County* |
| --- |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-8)------ vasaros: (UTC-7) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Vašingtono valstija Vašingtonas (valstija) |
| **Administracinis centras** | Sietlas |
| **Įkūrimo data** | 1852 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2020 m.) | 2 269 675 |
| **Plotas** | 5 980 km² |
| **Tankumas** (2020 m.) | 380 žm./km² |
| **Aukščiausia vieta** | 2426 m Danielis |
|  |
| **Tinklalapis** | www.kingcounty.gov |

**Kingo apygarda** (angl. *King County*) – Jungtinių Amerikos Valstijų apygarda, esanti Vašingtono valstijos vakarinėje dalyje. Pagal 2021 m. duomenis, Kingo apygardoje gyveno 2 252 305 žmonės. Tai labiausiai apgyvendinta apygarda Vašingtone. Kingo apygardos būstinė įsikūrusi didžiausiame apygardos ir valstijos mieste – Sietle. Apygarda įsikūrusi į šiaurę nuo Pyrso apygardos, į vakarus nuo Kititaso ir Šelano apygardų, į pietus nuo Snohomišo apygardos ir į rytus nuo Kitsapo apygardos. Apygardos vakarinius krantus skalauja *Puget Sound* įlanka. Maždaug du trečdaliai apygardos gyventojų gyvena Sietle ir jo priemiesčiuose.

Istorija
--------

Kingo apygarda įkurta 1852 m. iš Tarstono apygardos dalies. Nuo įkūrimo iki 2005 m. apyarda pavadinta tryliktojo JAV viceprezidento Viljamo Kingo garbei, tačiau 2005 m. apygardos pavadinimo kilmė pakeista ir nuo tada pavadinta pagal Martiną Liuterį Kingą Jaunesnįjį.

Didžiausi miestai
-----------------

* Sietlas
* Belvju
* Kentas

Gyventojai
----------

2020 m. duomenimis Kingo apygardoje gyveno 58,2 % baltųjų, 6,36 % afroamerikiečių, 18,2 % azijiečių, 5,71 % mišrios rasės, 0,46 % indėnų, 1,17 % kitų rasių ir 9.83 % lotynoamerikiečių kilmės gyventojų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Population Nuoroda tikrinta 2023-06-09.
2. ↑  King county Nuoroda tikrinta 2023-06-09.
3. ↑  King county, WA Nuoroda tikrinta 2023-06-09.


|  |  |
| --- | --- |
| **Vašingtono apygardos** |  |
| Adamsas · Ailandas · Asotinas · Bentonas · Daglasas · Džefersonas · Feris · Franklinas · Garfildas · Grantas · Greis Harboras · Jakima · Kaulicas · Kingas · Kititasas · Kitsapas · Klalamas · Klarkas · Klikitatas · Kolumbija · Linkolnas · Luisas · Meisonas · Okanoganas · Pasifikas · Pirsas · Pond Orėjus · San Vonas · Skadžitai · Skameinija · Snohomišas · Spokanai · Stivensas · Šelanas · Terstonas · Vatkomas · Vitmanas · Vokajakumas · Vola Vola |
Kerzinis kareiviškas Rusijos kariuomenės batas
**Kirza** (rus. *кирза*, iš ***кир**овский* + ***за**вод* 'Kirovo gamykla') - odos pakaitalas iš daugiasluoksnio medvilninio audinio, apdoroto plėviadarėmis medžiagomis. Paviršius turi išspaustą natūralios kiaulės odos reljefinę faktūrą. Didžiąją dalį kirzos panaudoja kareiviškų batų gamyboje. Jie vadinami **kerziniais batais**. Taip pat iš kirzos gamina gumuotus diržinių pavarų diržus.

Kirza pavadinta pagal pirmąją masinės gamybos vietą - Kirovo dirbtinės odos kombinatą „Iskož" (rus. *Искож*).

Gamybos technologija
--------------------

Kirzos gamybos technologija buvo sukurta 1935 m. jos autorius - Ivanas Plotnikovas (*Иван Васильевич Плотников*). Kirzą masiškai ėmė gaminti TSRS-Suomijos karo metu kareiviškiems batams gaminti. Išbandžius kirzinius batus žiemos sąlygomis buvo nutarta, kad ši medžiaga batams gaminti netinka, todėl kirzos gamyba buvo praktiškai nutraukta.

1941 m. rudenį ir žiemą kirzą vėl ėmė gaminti dideliais kiekiais, bet jau pagal patobulintą technologiją. Gamyba atnaujinta kariuomenei labai stingant avalynės. 

Nuo tada TSRS, o dabar Rusija yra stambiausias pasaulyje kirzos gamintojas pagal Plotnikovo technologiją, kuri liko nepakitusi nuo 1941 m. Apie 85% pagamintos kirzos sunaudojama armijos avalynei (auliniams ir paprastiems batams) gaminti. Kareiviškiems batams gaminti naudoja ne tik kirzą, bet ir juchtą. Daugelis kareiviškų batų daromi kombinuotai - 15% bato (nosis) gaminama iš juchto, o likusi dalis, ypač aulas - iš kirzos. Paskaičiuota, kad iki dabar buvo pagaminta apie 150 milijonų kirzinių batų.

Už technologijos sukūrimą jos autorius Ivanas Plotnikovas (1902-1995) TSRS LKT 1942 m. balandžio 10 d. nutarimu buvo apdovanotas antro laipsnio Stalino premija (100 tūkst. rublių).

2010 m. gegužės 3 d. kirzos išradėjo atminimą pažymėjo memorialine lenta, kuri buvo pritvirtinta prie Novikovo profesinės mokyklos Nr.7 (Tambovo srities Starojurjevo rajono Novikovo kaimas) pastato. Tame pastate anksčiau buvo parapijinė mokykla, kurioje vaikystėje mokėsi I. Plotnikovas.

Nuorodos
--------

1. ↑  VLKK konsultacijų bankas. Kerzai. Ar vartotina „kerzavi batai"? Archyvuota kopija 2022-10-07 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  В. И. Шмакова Комбинат «Искож» // Энциклопедия земли Вятской / отв. В. Ситников. — Киров: «О-Краткое», 2008. — Т. 10. Книга вторая. Промышленность. Энергетика. Строительство. Транспорт. — 560 с. — 5000 экз. — ISBN 978-5-91402-040-5
3. ↑  Кирза
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Robertas Houkas*Robert James Lee Hawke*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1929 m. gruodžio 9 d.Bordertaunas, Pietų Australija |
| Mirė | 2019 m. gegužės 16 d. (89 metai)Nortbridžas, Naujasis Pietų Velsas, Australija |
|  |
| Veikla | teisininkas ir ekonomistas, Australijos profsąjungų ir politinis veikėjas |
| Partija | 1946 m. Australijos darbininkų partija |
|  |
| Alma mater | Oksfordo universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| 1979 m. Australijos ordino kavalierius |
|  |
|  **Vikiteka** | Robert Hawke |

**Robertas Džeimsas Li Houkas** (*Robert James Lee Hawke*, 1929 m. gruodžio 9 d. – 2019 m. gegužės 16 d.) – teisininkas ir ekonomistas, Australijos profsąjungų ir politinis veikėjas.

Biografija
----------

Baigė Perto moderniąją mokyklą, Vakarų Australijos ir Oksfordo universitetus. 1955 m. Oksfordo teisės bakalauras.

Nuo 1946 m. Australijos leiboristų partijos narys. 1983–1991 m. ALP pirmininkas. 1983–2003 m. Socialistų Internacionalo pirmininko pavaduotojas.

1958–1969 m. Australijos profsąjungų tarybos juriskonsultas, 1970 m. pirmininkas, 1972–1980 m. Tarptautinė Tarptautinės darbo organizacijos administracinės tarybos narys.

1980–1992 m. Australijos parlamento narys. 1983–1991 m. Australijos ministras pirmininkas, 1984 m. ir 1987 m. perrinktas į premjero postą. 1987 m. jo vadovaujama partija gavo daugumą vietų parlamente, bet dėl sunkios šalies ekonominės būklės 1990 m. pralaimėjo rinkimus. 1991 m. šalies iždininkas – finansų ministras.

Pietų Australijos universitete įsteigė Darnios visuomenės tyrimų institutą.

1979 m. Australijos ordino kavalierius. Pietų Australijos universiteto Garbės daktaras.
| **Kęstutis Jucys** |
| --- |
| Gimė | 1961 m. gruodžio 17 d.Skuodo rajonas |
| Mirė | 2022 m. sausio 9 d. (60 metų) |
|  |
| Veikla | teisininkas, teisėjas |
|  |
| Alma mater | 1985 m. Vilniaus universiteto Teisės fakultetas |

**Kęstutis Jucys** (1961 m. gruodžio 17 d. Skuodo rajone – 2022 m. sausio 9 d.) – lietuvių teisininkas, teisėjas.

Biografija
----------

1985 m. baigė studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete. 1985–1988 m. dirbo tardytoju Vilniaus rajono VRS tardymo poskyryje, 1988–1991 m. – Vidaus reikalų ministerijos Tardymo valdyboje. 1991–1993 m. dėstė Lietuvos policijos akademijoje. Nuo 1993 m. birželio iki liepos mėn. dirbo Vilniaus m. 3 apylinkės teismo teisėju, 1993–1996 m. – Vilniaus m. 2 apylinkės teismo teisėju. 1996–2004 m. dirbo Vilniaus apygardos teismo teisėju. Nuo 2004 iki 2019 m. buvo Lietuvos apeliacinio teismo teisėjas. Nuo 1994 m. dėstė Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Baudžiamosios teisės katedroje.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Mirė jubiliejų neseniai minėjęs buvęs Apeliacinio teismo teisėjas. lrytas.lt. 2022-01-09. Nuoroda tikrinta 2022-01-10.
2. ↑  BIOGRAFINĖ PAŽYMA KĘSTUTIS JUCYS. e-seimas.lrs.lt. Nuoroda tikrinta 2022-01-10.
3. ↑  Teisėjų biografijos – Kęstutis Jucys Archyvuota kopija 2022-01-10 iš Wayback Machine projekto.. teismai.lt. Nuoroda tikrinta 2022-01-10.
| **Tonis Benas*Anthony Neil Wedgwood Benn*** |
| --- |
| antrasis Stansgeito Vikontas |
|  |
| Tonis Benas 2005 m. |
| Gimė | 1925 m. balandžio 3 d.Londone |
| Mirė | 2014 m. kovo 14 d. (88 metai)Londone |
| antrasis Stansgeito Vikontas |
|  |
| Veikla | žurnalistas, Didžiosios Britanijos politinis veikėjas |
| Partija | 1943 m. Leiboristų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Tony Benn |

**Tonis Benas** (*Anthony Neil Wedgwood Benn*, g. 1925 m. balandžio 3 d. Londone – m. 2014 m. kovo 14 d. Londone) – žurnalistas, Didžiosios Britanijos politinis veikėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Vestminsterio mokykloje, 1949 m. baigė Oksfordo Naująjį koledžą. 1942–1946 m. tarnavo Britanijos kariniame oro laivyne. 1946–1950 m. dirbo žiniasklaidoje.

Nuo 1943 m. Leiboristų partijos narys. Nuo 1950 m. parlamento narys nuo Leiboristų partijos. 1959–1994 m. partijos Nacionalinio vykdomojo komiteto narys.

1960–1963 m. mirus tėvui, užėmė jo vietą Perų rūmuose. 1964–1966 m. ryšių ministras, 1966–1970 m. technologijų ministras, 1974–1979 m. pramonės valstybės sekretorius, ryšių ministras.

Nuo 1970 m. neoficialus *Kairiųjų radikalų populistų* lyderis, 1971–1972 m. Leiboristų partijos pirmininkas.

1983 m. pralaimėjo rinkimus į Bendruomenių rūmus, bet 1984 m. vėl buvo išrinktas, atsistatydino tik 2001 m. motyvuodamas laiko trūkumu tikrai politikai.

2003 m. vasario mėn. oponuodamas oficialiai valstybės politikai buvo susitikęs su Irako diktatoriumi S. Huseinu, vėliau organizavo pasipriešinimą karo veiksmams. Paskutinio skrydžio lėktuvu *Concorde* dalyvis.

Transporto darbininkų profsąjungos ir žurnalistų sąjungos narys, kalnakasių profsąjungos garbės narys. 7 universitetų Garbės daktaras.

Nuorodos
--------

* Asmeninė svetainė.
| **Mindaugas Stakvilevičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1931 m. liepos 24 d. (92 metai)Stebuliai, Lazdijų rajonas |
| Sutuoktinis (-ė) | Darija |
| Vaikai | Vaidotas (g. 1958 m.), Tomas (g. 1960 m.), Vita (g. 1972 m.), Dalia (g. 1976 m.) |
|  |
| Veikla | pedagogas, fizikas, matematikas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Sritis | fizika, politika |
| Organizacijos | Šiaulių universitetas |
| Pareigos | docentas |
| Partija | Lietuvos Persitvarkymo SąjūdisLietuvos demokratinė darbo partijaLietuvos socialistų partija |
|  |
| Alma mater | Maskvos universitetas |

**Mindaugas Stakvilevičius** (g. 1931 m. liepos 24 d. Stebuliuose, Lazdijų rajonas) – pedagogas, fizikas, matematikas, Lietuvos ir Šiaulių miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Mokėsi Stebulių pradinėje mokykloje, Simno progimnazijoje, 1950 m. baigė Pagėgių Kristijono Donelaičio gimnaziją, 1950–1956 m. studijavo Maskvos (Rusija) M. Lomonosovo universiteto Fizikos fakultete. Mokslų daktaras.

1950 m. laikraščio „Pagėgių balsas" korektorius, 1954–1956 m. Maskvos darbo jaunimo mokyklos mokytojas, 1956–1989 ir nuo 1996 m. Šiaulių miesto ir rajono mokyklų mokytojas, 1956–1992 m. Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojas, docentas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Šiaulių miesto tarybos narys, Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narys. 1989–1990 m. TSRS liaudies deputatas, 1989–1990 m. Lietuvos komunistų partijos Šiaulių miesto komiteto pirmasis sekretorius. 1990–1992 m. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatas, 1992–1996 m. Seimo narys pagal Lietuvos demokratinės darbo partijos sąrašą, Žmogaus ir piliečio teisių bei tautybių komiteto pirmininkas, 1996–2000 m. Šiaulių universiteto Matematikos katedros docentas. ŠU, Šiaurės Lietuvos kolegijos dėstytojas.

Nuo 1957 m. TSKP narys, 1990–1996 m. LDDP narys, 1990–1992 m. partijos prezidiumo narys, nuo 1996 m. Lietuvos socialistų partijos narys, partijos pirmininko pavaduotojas, 1997–2006 m. pirmininkas.

2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narys (Lietuvos socialdemokratų partijos Šiaulių skyriaus sąraše).

1972–1974 m. Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojų ir tarnautojų profsąjungos pirmininkas.

Pirmasis Lietuvos jaunųjų fizikų neakivaizdinės mokyklos „Fotonas" tarybos pirmininkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – „Fronto" partija – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2010-02-13 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Kas yra kas[neveikianti nuoroda]
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Pastoviosios išlaidos** – išlaidos, kurių dydis yra pastovus ir nepriklauso nuo gaminamos produkcijos kiekio.

Pastoviosioms išlaidoms galima priskirti administracijos išlaikymą, patalpų nusidėvėjimą ir kitas išlaidas. Pastoviąsias išlaidas kartais sunku atskirti nuo kintamųjų išlaidų – pavyzdžiui, jei elektros energijos sunaudojimas apskaitomas bendrai visai gamyklai, tai padidėjus gamybai elektros energijos sunaudojimas proporcingai nepadidės. Taip pat ilgesnį laiką gaminant mažiau ar daugiau produkcijos bus keičiamos ir pastoviosios išlaidos. Jos kalkuliuojant savikainą padalinamos proporcingai pagal tiesiogiai sunaudotas medžiagas, vienai paslaugai atlikti sugaištą darbuotojų laiką, o jei nėra jokių akivaizdžių kintamųjų išlaidų ar jos labai mažos, tai jos paskirstomos tiesiog iš akies. Pastoviosios išlaidos taip pat apskaitoje naudojamos pelningumo taškui apskaičiuoti.
| **Janina Kaškelienė** |
| --- |
| Gimė | 1932 m. rugpjūčio 19 d.Robliuose, Panemunėlio valsčius |
| Mirė | 2012 m. spalio 17 d. (80 metų) |
|  |
| Veikla | Lietuvos bibliotekininkė |
| Organizacijos | Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka |
| Pareigos | direktorė |
|  |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Lietuvos nusipelniusi kultūros švietimo darbuotoja |

**Janina Kaškelienė** (1932 m. rugpjūčio 19 d. Robliuose, Panemunėlio valsčius – 2012 m. spalio 17 d.) – Lietuvos bibliotekininkė, kultūros veikėja.

Biografija
----------

1950-1955 m. studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1955 m. Šiaulių viešosios bibliotekos (dabar Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka) bibliotekininkė, 1955-1962 m. direktoriaus pavaduotoja mokslo reikalams, 1963-1989 m. bibliotekos direktorė. Rūpinosi naujų bibliotekos rūmų projektavimu bei statyba 1975-1977 m.
Būdama pensijinio amžiaus, 1989-1997 m. dirbo bibliotekininke Vaikų literatūros ir Periodikos skyriuose.

Dalyvavo kultūrinėje ir visuomeninėje veikloje. 1958-1974 m. buvo renkama į Šiaulių miesto kultūros darbuotojų profsąjungos komitetą, 1969-1974 m. šio komiteto pirmininkė.

Lietuvos bibliotekininkų draugijos, Lietuvos Žinijos draugijos narė, Knygos bičiulių draugijos prezidiumo narė. Dainavo Šiaulių „Jovaro" ansamblyje.

Įvertinimas
-----------

* 1975 m. Lietuvos nusipelniusi kultūros švietimo darbuotoja.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Janina Kaškelienė. Šiaulių Povilo Višinskio viešoji biblioteka
Latė
Latės gamyba
**Latė** (it. *caffè latte, caffelatte, latte* 'pienas') – šilto pieno gėrimas su espreso kava. Gėrimas gaminamas iš espreso, smulkiapučio pieno ir pieno putos, ruošiamas 1:5:0,1 (espresas: pienas: puta) tūrio santykiu, klasikinio recepto galutinis tūris svyruoja 240–360 ml ribose.

Kilmė
-----

Italijoje terminas *latte* reiškia „pienas". Kas dabar angliakalbėse šalyse vadinama *latte*, Italijoje yra *caffe e latte* („kava su pienu") panaši į prancūzų *café au lait* ar ispanų *café con leche*. *Caffe Latte* šiandien yra gerai žinoma tarptautiniame kavos meniu, kuris apima ir kapučino (*cappuccino*) ir espresą.

*Latte* Italijoje kilo iš įkvėpimo, bet tarptautiniai serviravimo metodai gali skirtis nuo originalių (pavyzdžiui, pupelių skrudinimu, naudojamo *espresso* ir pieno kiekiais).

Europoje dažnai naudojamas prancūziškas terminas *café au lait*, nors Jungtinėse Amerikos Valstijose taip apibūdinamas kavos su šiltu pienu gėrimas kuris dažniau patiekiamas dubenėlyje.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Latte art

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kaip lietuviškai vadinti kavą „caffe e latte"? Archyvuota kopija 2023-03-26 iš Wayback Machine projekto. VLKK

Nuorodos
--------

* Espreso ir kavos gėrimų rūšys vaizdžiai
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Svenas Aukenas*Svend Gunnarsen Auken*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1943 m. gegužės 24 d.Orhuse |
| Mirė | 2009 m. rugpjūčio 4 d. (66 metai) Kopenhaga |
|  |
| Veikla | politologas, Danijos politikas |
| Partija | 1962 m. Danijos socialdemokratų partija |
|  |
|  **Vikiteka** | Svend Auken |

**Svenas Aukenas** (*Svend Gunnarsen Auken*, 1943 m. gegužės 24 d. Orhuse – 2009 m.  rugpjūčio 4 d. 
politologas, Danijos politikas.

Biografija
----------

1961 baigė Orhuso klasikinę gimnaziją, studijavo Orhuso, 1961–1962 m. Vašingtono, 1965–1966 m. Paryžiaus universitetuose, politologijos kandidatas.

Nuo 1962 m. Danijos socialdemokratų partijos narys, 1962–1965 m. Orhuso universiteto studentų tarybos narys, 1964–1965 m. Laisvojo forumo pirmininkas.

1968–1973 m. Orhuso universiteto lektorius. 1975 m. Nacionalinio banko valdybos narys, 1977 m. ir 1983 m. – 1987 m. Centrinės profesinių sąjungų organizacijos (LO) valdybos narys.

1971 m. Danijos parlamento narys, 1975–1977 m. parlamento Darbo rinkos komiteto pirmininkas, frakcijos pirmininko pavaduotojas, 1977–1982 m. darbo ministras, 1992–1993 m. Folketingo Politinės ekonomikos komiteto pirmininkas, 1993–2001 m. Aplinkos apsaugos ministras, Aplinkos ir energetikos ministras. Nuo 2001 m. Folketingo pirmininko pavaduotojas.

1985–1987 m. Švedijos socialdemokratų partijos pirmininko pavaduotojas, 1987–1992 m. pirmininkas, 1988–1992 m. Socialistų Internacionalo pirmininko pavaduotojas.