|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį straipsnį apie gramatiką reikia pakoreguoti.**Jei galite, pakoreguokite jį, nes jis aprašo tik lietuvių kalbą. |

**Prieveiksmis** – nei linksniais, nei asmenimis nekaitoma kalbos dalis. Kaip rodo pavadinimas, prieveiksmis dažniausiai eina prie veiksmažodžio ir jį paaiškina (pvz. *daug skaito*). Kartais prieveiksmis aiškina būdvardį arba dalyvį. Prieveiksmiai nerodo nei skaičiaus, nei giminės, todėl sakinyje jie yra derinami prie veiksmažodžio, būdvardžio ar dalyvio.

Prieveiksmiai atsako į šiuos klausimus:

* kaip?
* kada?
* kur?
* kodėl?
* kiek?

Patys prieveiksmių klausimai taip pat yra laikomi prieveiksmiais.

Dažniausiai prieveiksmiai aiškina asmenuojamąsias ir neasmenuojamąsias veiksmažodžių formas (pvz. *šauniai pasidarbavo, narsiai kovodami*), bet gali aiškinti ir būdvardžius (pvz. *labai skanus, tamsiai žalias*), kitus prieveiksmius (pvz. *labai gerai, visai arti*), kai kuriuos daiktavardžius (pvz. *pernai metais, visai vyras*).

Sakiniuose prieveiksmiai eina įvairiomis aplinkybėmis.

Prieveiksmių skyriai
--------------------

Pagal reikšmę prieveiksmiai skirstomi į šiuos skyrius:

* **Būdo prieveiksmiai** atsako į klausimus *kaip? kokiu būdu?* ir dažniausiai aiškina įvairias veiksmažodžio formas – rodo, kaip vyksta ar atliekamas veiksmas. Pvz. *tiesiai, aiškiai, palengva, staiga, įstrižai, galvotrūkčiais, iš lėto, be galo, kitaip, visiškai*.
* **Kiekybės prieveiksmiai** atsako į klausimus *kiek? kiek kartų? keliese?* ir parodo ar nusako kiekį. Pvz. *daug, gana, dviese, keliese, užtektinai, tiek, šiek tiek*.
* **Vietos prieveiksmiai** atsako į klausimus *kur? iš kur?* ir parodo arba nurodo vietą. Pvz. *toli, kairėn, netoliese, iš tolo, kur ne kur, namie, pasroviui, pakeliui, pavėjui, ten, visur*.
* **Laiko prieveiksmiai** atsako į klausimus *kada? kuomet? kuriuo laiku? nuo kada? iki kada? kelintą kartą? kaip dažnai?* ir rodo veiksmo laiką. Pvz. *anuomet, anąkart, kasdien, iš mažens, kada ne kada, niekada, tada, visada, neilgam, nuolat, nuo seno*.
* **Priežasties ir tikslo prieveiksmiais** pasakoma, kodėl, dėl kurios priežasties vyksta veiksmas. Jų yra visai nedaug. Pvz. *dėl ko, kažkodėl, tyčia, todėl, užtat, tyčiom, kažin kodėl*.

Yra ir tokių prieveiksmių, kuriems visai tinkamų klausimų nėra. Jie rodo veiksmo vietos, būdo ar laiko kitimą, ėjimą kuria nors linkme ir todėl vadinami linkmės prieveiksmiais. Pvz. *artyn, tolyn, rudeniop, žemyn, vakarop, galop*.

Kilmė ir daryba
---------------

Pagal kilmę prieveiksmiai yra skirstomi į daiktavardinius, būdvardinius, skaitvardinius, įvardinius, prieveiksminius ir mišrios darybos.

**Būdvardinių prieveiksmių** galima padaryti beveik iš kiekvieno vienaskaitos naudininko pirmosios ir antrosios linksniuotės būdvardžio atmetant -am ir pridedant -ai. Pvz.:

* *geras, gera-am +ai = gerai*
* *skanus, skani-am +ai = skaniai*

Pagal tą pačią taisyklę daromi ir **dalyviniai prieveiksmiai**.

* *padūkęs, padūkusi-am +ai = padūkusiai*
* *deramas, deram-am + ai = deramai*

Iš trečiosios linksniuotės būdvardžių prieveiksmiai taip nedaromi. Sakoma ne *protiniai atsilikęs*, o *protiškai atsilikęs*.

Kita priesaga, su kuria galima daryti prieveiksmį beveik iš kiekvieno būdvardžio, yra *-yn*. Pvz. *plonas – plonyn, kartus – kartyn*.

Yra ir tokių būdvardinių prieveiksmių, kurie neturi aiškios priesagos ir primena tam tikrus linksnius (ypač įnagininką). Pvz. *gyvenam geruoju, žiūri baltom*.

**Daiktavardiniai prieveiksmiai** yra panašūs į daiktavardžius, bet skiriasi nuo jų bent viena šių ypatybių:

* neturi galūnės, pvz. *daugel, vakar*;
* senovine, dabar neįprasta galūne, pvz. *galop, rudeniop, namie, šalin* (-op, -ie, -in – senovinės įvairių vietininkų galūnės);
* daiktavardžiui nebūdingu kamienu, pvz. *kūlvartom, pagaugais, strimgalviais*;
* platesne, bendresne reikšme, pvz. *sėskis greta, stovi šalia, susėdome priešais*.

Be to, daiktavardinis prieveiksmis negali turėti pažyminio.

**Skaitvardiniai prieveiksmiai** primena skaitvardžių vietininką ir dauginį skaitvardį, bet nederinami su daiktavardžiais. Pvz. *dveja tiek, keturiese*.

**Įvardiniai prieveiksmiai** ne paaiškina, o tik bendrais bruožais nusako veiksmažodį ar būdvardį, pavaduoja gretimų sakinių žodžius. Tikslesnė įvardinių prieveiksmių reikšmė dažniausiai ryškėja tik iš ankstesnių sakinių. Pvz. *šitaip, ten, tada, kaip, taip, šitiek, tiek, kur, kiek, visaip, niekaip, niekur, kažin kaip, kažkada, kai kada, kai kur, kur ne kur, kaip nors, kur nors*.

Nemažai yra ir mišrios darybos prieveiksmių, padarytų iš dviejų skirtingų kalbos dalių. Pvz. *pernakt, kitąsyk, tąsyk, trečiąkart, trissyk, penkissyk*.

Tokie sudurtiniai prieveiksmiai rašomi vienu žodžiu, bet išlaiko pirmuoju dėmeniu einančio žodžio galūnę. Prie mišrios darybos prieveiksmių priklauso ir sudėtiniai prieveiksmiai, susidedą iš prielinksnių ir atskirai nevartojamų, panašių į daiktavardžius žodžių. Pvz. *iš mažens, iš paniūrų, iš tolo, be galo*.

Prieveiksmių laipsniavimas
--------------------------

Būdvardiniai ir kai kurie kiti prieveiksmiai gali būti laipsniuojami. Prieveiksmis *jau* (*kada?*) nelaipsniuojamas. Jie, kaip ir būdvardžiai, turi nelyginamąjį (pvz. *skaniai, aiškiai*), aukštesnįjį (pvz. *skaniau, aiškiau*) ir aukščiausiąjį laipsnį (pvz. *skaniausiai, aiškiausiai*).

Jie gali turėti ir aukštėlesnįjį laipsnį, padaromą su priesaga *-ėliau* (*gerėliau, gražėliau*).

Laipsniavimo savybė į prieveiksmius yra atėjusi iš būdvardžių. Be to, laipsniavimas yra susipynęs su darybos bei semantikos dalykais ir skiriasi nuo aiškių morfologijos reiškinių – linksniavimo bei asmenavimo. Dalies prieveiksmių baigmenys rodo, kad jie yra kilę iš linksniuojamųjų žodžių linksnių, ypač įnagininko, pvz. *risčia, pėsčiomis, kūliais*; įvairių vietininkų, pvz. *namie, namo, galop, vakarop*, tačiau ir šie prieveiksmiai savo forma bei reikšme yra sustabarėję, iš linksniavimo sistemos iškritę, taigi ir virtę nekaitomaisiais žodžiais.

Prieveiksmio gramatinio nagrinėjimo planas
------------------------------------------

1. Kalbos dalis.
2. Skyrius (pagal reikšmę ir pagal kilmę).
3. Laipsnis (jei laipsniuojamas).
4. Kuo eina sakinyje.

Nuorodos
--------

* Prieveiksmis Archyvuota kopija 2010-07-12 iš Wayback Machine projekto.

Vikižodynas