Molokai salos padėtis Havajų salyne
**Molokai** (kai kada lietuviškuose šaltiniuose Molokajus, Molokajis) – penktoji pagal plotą Havajų sala. Plotas 673,4 km², kranto linijos ilgis 142 km². Nuo Oahu salos skiria 41,5 km pločio Kaivi sąsiauris, nuo Maui – 14,2 km pločio Pailolo, nuo Lanai – 14,8 km pločio Kalohi sąsiauriai.

Didžiausias miestas – Kaunakakai, vienas iš dviejų nedidelių salos uostų. Aukštų skardžių atskirtame pusiasalyje įkurtas Kalaupapa miestelis – buvusi raupsuotųjų kolonija. Salos vakaruose yra oro uostas.

Svarbiausi duomenys
-------------------

* Koordinatės: 21°08′N, 157°02′W
* Plotas: 673,4 km²
* Ilgis: ~61 km
* Plotis: ~16 km
* Aukštis: 1 512 m (Kamakou)
* Gyventojų skaičius: 7 400 (2000 m.)

Geologija
---------

Salos vaizdas iš Maui salos
Molokai, kaip ir kitos Havajų salyno salos, susiformavo virš karštojo taško – vietos, kurioje konvekciniai Žemės mantijos srautai pradegina litosferos plokštę ir suformuoja ugnikalnius. Kadangi Ramiojo vandenyno plokštė po truputį (apie 9-10 cm per metus) slenka į šiaurę - šiaurės vakarus, anksčiau buvę aktyvūs ugnikalniai nutolo nuo karštojo taško ir po truputį nurimo. Dideli lavos kiekiai užliejo tarpus tarp kai kurių ugnikalnių, jie susijungė į atskiras salas. Šis reiškinys būdingas visoms Havajų saloms (Didžiąją salą suformavo penki ugnikalniai, Oahu – du ir t. t.).

Molokai salą taip pat suformavo du vulkaniniai skydai – didesnysis Rytų Molokai (angl. *East Molokai*) ir gerokai mažesnis Vakarų Molokai (angl. *West Molokai*). Rytų Molokai tėra ankstesniojo ugnikalnio liekana, nes šiaurinė jo dalis nuslinko į Ramųjį vandenyną, palikdama labai aukštas pakrantės uolas (jas galima pamatyti filme Juros periodo parkas), iš viso aukštesnių nei 300 m uolų ruožas siekia ~22,5 km. Vakarinėje salos pakrantėje driekiasi vienas iš didžiausių ir vaizdingiausių Havajų salyno paplūdimių Papohaku.

Saloje yra aukštų krioklių: Kahiva (~850 m), Papalaua (~ 400 m), Vailele (~170 m).

Halava slėnis rytinėje salos dalyje

Fauna ir flora
--------------

Molokai susideda iš dviejų geografinių sričių. Žemesnioji vakarinė dalis labai sausa, žolę labai nuniokojusios ožkos, vietomis dirvos visai nėra, bemaž išnykusios vietinės augmenijos rūšys.

Rytinė salos dalis – iki 1500 m iškylantis plokščiakalnis, kuriame metinis kritulių kiekis siekia iki 7 600 mm, apaugęs drėgnaisiais atogrąžų miškais. Čia klesti endeminės augmenijos ir gyvūnijos įvairovė – 20-25 m aukščio Ohia lehua (*Metrosideros polymorpha*) medžiai, guavos, eukaliptai, kiparisai, aralijiniai *Cheirodendron*. Vietinė augmenija gerokai kenčia nuo atvežtinių kiaulių ir Indijos elnių (*Axis axis*). Rytinio kalno viršūnėje plyti unikali Pepeopae pelkė. Pietinę pakrantę supa 40 km ilgio koralinis rifas.

Nuorodos
--------

* Išsamus Havajų valstijos žinynas (anglų k.)
* Oficialus salos lankytojų asociacijos puslapis (anglų k.)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RHavajų salynas |
| --- |
|  |
| Didžiosios salos | 

Havajai (sala) | Maui | Kahoolavė | Lanai | Molokai | Oahu | Kauai | Niihau
 |  |
|  |
| Havajų Šiaurės Vakarų salos | 

Nihoa | Nekerio sala | Prancūzų fregatų sekluma | Gardnerio uolos | Maro rifas | Laisanas | Lisianskio sala | Perlo ir Hermeso atolas | Midvėjaus atolas | Kurės atolas
 |
|  |
| Ugnikalniai | 

Loihi | Kilauea | Mauna Loa | Mauna Kea
 |
|  |
| Vietovės, salelės, kiti objektai | 

Honolulu | Perl Harboras | Lehua | Kaula |

 |

Koordinatės: 21°08′ š. pl. 157°02′ v. ilg.﻿ / ﻿21.133°š. pl. 157.033°r. ilg.﻿ / 21.133; 157.033