Portal

**Vikisritis: *Informatika***

Vikižodynas 

**Informatika** (*kompiuterija*, angl. *Informatics*, vok. *Informatik*, pranc. *Informatique*, angl. *computer science* = „*kompiuterių mokslas*", JAV – angl. *computing science*) – mokslas bei technikos šaka, kuri nagrinėja informacijos apdorojimą bei jos saugojimą, panaudojant kompiuterius.

Informatika (Informacinės technologijos) skatina intensyvų informacijos apsikeitimą tarptautiniu mastu. Praktikoje informatika apima tiek abstrakčius algoritmų, formalių gramatikų ir panašius tyrimus, tiek ir konkretesnes sritis – programavimo kalbas, programinę, techninę įrangą bei kompiuterio sudėtines dalis.

Naudojant šį žodį junginyje su konkrečios disciplinos vardu (pvz. *ekonominė informatika*, *bioinformatika* ir panašiai) jis nurodo tam tikras informatikos specializacijas, kurios yra skirtos valdyti ir apdoroti duomenis, informaciją ir žinias atitinkamos disciplinos ir kartu įtraukia informatikos koncepcijas bei teorijas į šias disciplinas. Analogiškai informatika turi ryšių su bibliotekininkyste.

Etimologija
-----------

1957 m. vokiečių kompiuterių specialistas Karlas Šteinbuchas (angl. *Karl Steinbuch*, 1917–2005) panaudojo žodį *Informatika* (angl. *Informatics*) savo publikacijoje *Informatika: Automatinis informacijos apdorojimas* (vok. *"Informatik: Automatische Informationsverarbeitung"*, angl. *"Informatics: Automatic Information Processing"*). Lietuvių kalbos žodis *Informatika* (angl. *Informatics*) kartais savo reikšme yra tapatinamas su kompiuterių mokslu (angl. *computer science*). Tačiau „kompiuterių mokslas" turi daugiau matematinę prasmę.

Prancūzų žodį (pranc. *informatique*) 1962 m. pirmą kartą panaudojo Filipas Dreifas (angl. *Philippe Dreyfus*) kartu su vertimu į anglų kalbą (angl. *informatics*) bei *informatica* (itališkų, ispaniškų, portugališkų, olandų kalbas), naudodamas jį, kalbant apie kompiuterių taikymus, skirtus saugoti ir apdoroti informacijai.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Informatikos istorija*.
Vystantis technikai, augant skaičiavimo operacijų apimčiai bei sudėtingėjant skaičiavimams ši informacijos apdorojimo sritis pradėjo varžyti žmones, todėl buvo palaipsniui vystoma skaičiavimo teorija ir technika.

Jau antikiniais laikais egzistavo skaičiavimus palengvinančios priemonės tokios kaip abakas ar skaitliukai. XVI a. pabaigoje – XVII a. pradžioje buvo sukurti pirmieji mechaniniai skaičiavimo įrenginiai. Pirmąją mechaninę skaičiavimo mašiną, kuri galėjo atlikti sudėties ir atimties operacijas, 1623 m. sukonstravo Tiubingeno universiteto profesorius Vilhelmas Šikardas (angl. *Wilhelm Schickard*, 1592–1635). Deja, ši mašina greitai sudegė. 1642 m. prancūzas Blezas Paskalis (angl. *Blaize Pascal*, 1623–1662), būdamas 19 metų, sukonstravo sumavimo mašiną – aritmometro prototipą. Tarp 1837 ir 1901 m. Čarlzas Babidžas (angl. *Charles Babbage*, 1791–1871) – anglų matematikas ir išradėjas, padedant Adai Lovelasei (angl. *Ada Lovelace*, 1815–1852), suprojektavo Skirtumų mašiną, kurią galima laikyti pirmuoju šiuolaikinių kompiuterių prototipu. Apie 1900, IBM pardavė pirmąsias perfokortines mašinas. Tačiau visos šios mašinos buvo sukurtos atlikti atskirus uždavinius arba, geriausiu atveju, jų tam tikrą aibę.

Iki 1940 buvo sukurta ir kitų našesnių skaičiavimo mašinų, kurioms pavadinti buvo pradėta naudoti sąvoka **kompiuteris** (angl. *computer*). Kadangi tuo metu tapo aišku, kad kompiuteriai gali būti naudojami matematiniams skaičiavimams atlikti, tai kompiuterių mokslas tapo platesnis nei bendrai skaičiavimas. Kompiuterių mokslas kaip atskira akademinė disciplina atsirado 1960.

Toliau plečiantis kompiuterių panaudojimui ir su jais susijusių uždavinių ratui, kompiuterių mokslas buvo praplėstas teorinėmis disciplinomis ir galiausiai iš jo 1970 m. susiformavo ir buvo pripažinta informatika kaip atskira mokslo šaka. Iki tol informatika vystėsi matematikos, elektronikos ir kitų techninių disciplinų sudėtyje. Jos užuomazgų galima buvo rasti net ir lingvistikoje. Pirmasis informatikos fakultetas buvo įkurtas 1962 m. Pardų universitete.

Šis naujas terminas buvo priimtas naudoti visoje Vakarų Europoje, išskyrus anglų kalboje, ir verčiant jo reikšmė atitinka (angl. *„computer science"* arba angl. *„computing science"*) žodžių reikšmę. Nors žodis (angl. *„Informatics"*) yra laikomas sąvokos (angl. *„computer science"*) sinonimu.

Pirmasis lietuviškas kompiuteris „EVP80-2 Rūta" buvo sukurtas 1963 m. vadovas Gintautas Grigas. Prof. Laimutis Telksnys šeštajame dešimtmetyje sukūrė pirmąją Lietuvoje elektroninę skaičiavimo mašiną, vėliau ir pirmąjį Europoje rašto ženklus skaitantį automatą „Rūta-701", kuris atpažindavo bei nuskaitydavo ir ranka rašytus ženklus. Su komanda sukūrė sistemą „LIEPA" – skaitmeninio lietuvių kalbos atpažinimo bei elektroninio teksto skaitytuvą lietuvių kalba. Lietuvoje informatikos terminas paplito nuo 1986 m. kai mokyklose atsirado toks kursas.

Susiję mokslai/sritys
---------------------

Informatika yra glaudžiai susijusi su keletu sričių.

* Matematika
* Programavimas
* Programų inžinerija
* Informacijos vadyba
* Informacijos saugumas (įskaitant ir kriptografiją)
* Verslo informatika

Taip pat skaitykite
-------------------

* Informacijos matavimo vienetai

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Informatika** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  LST ISO 2382-1: 1996. Informacijos technologija. Terminai ir apibrėžimai. 1-oji dalis. Pagrindiniai terminai. Lietuvos standartizacijos departamentas. 1996. 33 ps.
2. ↑  Karl Steinbuch Eulogy – Bernard Widrow, Reiner Hartenstein, Robert Hecht-Nielsen  Archyvuota kopija 2021-02-19 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Dreyfus, Phillipe. *L’informatique.* Gestion, Paris, Jun 1962, pp. 240–41
4. ↑  Nigel Tout (2006). „Calculator Timeline". *Vintage Calculator Web Museum*. Nuoroda tikrinta 2006-09-18.
5. ↑  „Informatikos „Kompiuterio istorija ir informaciniu technologiju raida"". *Vadovėlis*. 2006. Nuoroda tikrinta 2008-08-13.
6. ↑  *A Brief History of Computing,* Archyvuota kopija 2001-06-05 iš Wayback Machine projekto. by Stephen White. Šaltinis naudojamas pagal suteiktą teisę.
7. ↑  „A Selection and Adaptation From Ada's Notes found in "Ada, The Enchantress of Numbers," by Betty Alexandra Toole Ed.D. Strawberry Press, Mill Valley, CA". Suarchyvuotas originalas 2006-02-10. Nuoroda tikrinta 2006-05-04. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
8. ↑  „IBM Punch Cards in the U. S. Army". Nuoroda tikrinta 2006-09-24.
9. ↑  Denning, P. J. (2000). „Computer Science: The Discipline" (PDF). *Encyclopedia of Computer Science*. Suarchyvuotas originalas (PDF) 2006-05-25. Nuoroda tikrinta 2009-02-02. `{{cite journal}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
10. ↑  „Akivaizdu bet neįtikėtina".
11. ↑  „Lietuvos interneto krikštatėvis L. Telksnys – apie tai, kas mūsų laukia po 50 metų".
12. ↑  „Informatika". Suarchyvuotas originalas 2008-04-23. Nuoroda tikrinta 2008-08-13. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RInformatikos sritys |
| --- |
|  |
| Matematinė bazė | 
Būlio (logikos) algebra • Diskrečioji matematika • Grafų teorija • Informacijos teorija • Tikimybių teorija • Statistika |
|  |
| Teorinė informatika | 
Algoritminė informacijos teorija • Tiuringo mašina • Kriptografija • Algoritmų bei jų sudėtingumo tyrimai • Matematinė logika • Formalios kalbos • Tipų teorija • Rikiavimo algoritmų sudėtingumas |
|  |
| Taikomoji informatika | 
Bioinformatika • Geoinformatika • Ekonominė informatika • Neuroinformatika |
|  |
| Programinė įranga | 
Lygiagretusis programavimas • Programų specifikavimas • Programų patikrinimas • Programavimo technika • Programavimo kalbos • Operacinės sistemos • Kompiliatoriai (leksinė analizė) |
|  |
| Programų inžinerija | 
Optimizavimas • Programų metrikos • Konfigūracijų valdymas • Funkcinis programavimas • Struktūrinis programavimas • Objektinis programų kūrimas • Komponentinis programavimas • Šablonai • Atviras kodas |
|  |
| Duomenų ir informacijos sistemos | 
Duomenų struktūros • Duomenų vaizdavimas • Duomenų suspaudimas • Bylos • Bylų formatai • Informacinės sistemos • Duomenų bazės • Informacijos saugojimas |
|  |
| Skaičiavimo metodologijos | 
Dirbtinis intelektas • Kompiuterinė grafika • Vaizdų apdorojimas • Balso atpažinimas • Modeliavimas • Dokumentų ir teksto apdorojimas • Skaitmeninių signalų apdorojimas |

 |