| Slovėnijos Respublikaslovėn. *Republika Slovenija*
 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Slovėnijos vėliava | Slovėnijos herbas |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Tostas" |
| Slovėnija žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | slovėnų |
| **Sostinė** | Liubliana |
| **Didžiausias miestas** | Liubliana |
| **Valstybės vadovai** • Prezidentė • Ministras pirmininkas • - |  Nataša Pirc MusarRobert Golob- |
| **Plotas**  • Iš viso   • % vandens |   20 271 km2 (150) 0,7 % |
| **Gyventojų**   • 2021  • Tankis |  2 108 708 (147)103 žm./km2 (106) |
| **BVP**  • Iš viso  • BVP gyventojui | 202263,6 mlrd. $ (80)30 159 $ (36) |
| **Valiuta** | Euras |
| **Laiko juosta** • Vasaros laikas | UTC+1 (CET) UTC+2 (CEST) |
| **Nepriklausomybė** Paskelbtomis karalyste Paskelbta Pripažinta | nuo Jugoslavijos 1936 m. liepos 6 d.1991 m. birželio 25 d.1992 m. |
| **Interneto kodas** | .si |
| **Šalies tel. kodas** | +386 |

Slovėnijos prezidentas Danilas Tiurkas kalba Vilniaus universitete 2010 m. Kairėje VU docentė dr. J.Konickaja
**Slovėnija** (slovėn. *Slovenija*), oficialiai **Slovėnijos Respublika** (slovėn. *Republika Slovenija*) – valstybė Pietų Europoje, Balkanų pusiasalio šiaurės vakaruose. Vakaruose ribojasi su Italija, šiaurėje – su Austrija, šiaurės rytuose – su Vengrija, pietryčiuose ir pietuose – su Kroatija. Pietvakariuose Slovėnija prieina prie Adrijos jūros. Šalies sostinė ir didžiausias miestas – Liubliana.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos istorija*

Slovėnų gyvenamos žemės ilgus amžius priklausė Šventajai Romos imperijai, o vėliau iki pat Pirmojo pasaulinio karo pabaigos 1918 m. – Austrijos Habsburgų imperijai. 1918 m. slovėnai drauge su kroatais ir serbais įkūrė naują valstybę – Serbų, kroatų ir slovėnų Karalystę, kuri 1929 m. buvo pervardyta Jugoslavija. Po Antrojo pasaulinio karo Slovėnija tapo komunistinės Jugoslavijos Federacijos respublika. Jugoslavijos komunistinis režimas skyrėsi nuo Sovietų Sąjungos režimo ir buvo liberalesnis. Tačiau ilgainiui Slovėnijoje, kaip ir kitose neserbiškose Jugoslavijos dalyse, kilo nepasitenkinimas Belgrado tautine politika, ir Jugoslavijos Federacija iširo į atskiras respublikas.

Taigi Slovėnija yra pati jauniausia iš visų Europos Sąjungos valstybių, savo kaip nepriklausomos valstybės patirtį kaupianti nuo 1991 m. Istoriniai Slovėnijos ryšiai su Europa, veiksminga ekonomika leido šaliai sparčiai įgyvendinti reikalingas reformas ir tapti modernia valstybe.

Politinė sistema
----------------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos politinė sistema*

Pagal 1991 m. konstituciją Slovėnija yra parlamentinė demokratinė respublika. Valstybės vadovas prezidentas tiesioginiuose rinkimuose renkamas penkeriems metams. Jį renka tauta visuotiniu balsavimu.

Parlamentas susideda iš dviejų rūmų: Valstybės Susirinkimo (*Državni Zbor*) ir Valstybės Tarybos (*Državni Svet*). Valstybės susirinkimas susideda iš 90 narių: 40 jų yra renkami tiesiogiai, 50 – pagal proporcinio atstovavimo sistemą ketveriems metams. Dvi vietos yra rezervuotos tautinėms mažumoms – po vieną vengrams ir italams. Valstybės Taryba susideda iš 40 narių ir yra renkama netiesiogiai penkeriems metams iš įvairių politinių, socialinių ir kultūrinių interesų grupių atstovų. Ministras pirmininkas skiriamas prezidento teikimu ir Nacionalinio Susirinkimo pritarimu.

Rinkimų teisę turi piliečiai nuo 18 metų, o dirbantys – nuo 16 metų.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos regionai*

Slovėnija suskirstyta į 193 savivaldybes (*občina*), iš kurių 11 – miestų savivaldybės.
Nuo 2005 metų gegužės egzistuoja tik 12 statistinių regionų, tačiau vyriausybė ruošia Administracinio skirstymo regionais projektą, pagal kurį turėtų būti 10-12 regionų.

Slovėnijos administracinis suskirstymas
*Statistiniai regionai:*

1. Krajinos regionas (*Gorenjska regija*)
2. Goricos regionas (*Goriška regija*)
3. Pietryčių Slovėnijos regionas (*Jugovzhodna Slovenija*)
4. Karintijos regionas (*Koroška regija*)
5. Krajinos karsto regionas (*Notranjsko-kraška regija*)
6. Karsto regionas (*Obalno-kraška regija*)
7. Centrinės Slovėnijos regionas (*Osrednjeslovenska regija*)
8. Padravos regionas (*Podravska regija*)
9. Pamurio regionas (*Pomurska regija*)
10. Savos regionas (*Savinjska regija*)
11. Žemutinės Savos regionas (*Posavska regija*)
12. Centrinės Savos regionas (*Zasavska regija*)

Geografija
----------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos geografija*

Slovėnijos žemėlapis

  

Šalis turi siaurą 47 km pločio išėjimą į Adrijos jūrą. Teritorija kalnuota (90 proc. teritorijos yra virš 300 m), joje daug slėnių ir upių. Aukščiausias Slovėnijoje ir buvusioje Jugoslavijoje Triglavo kalnas Alpėse yra 2864 m aukščio. Svarbiausios upės – Dunojaus intakai Drava ir Sava.

Didžiausi miestai:

* Liubliana (265 000)
* Mariboras (136 000)
* Celė (42 000)
* Kranis (37 300)
* Koperis (25 300)

Ekonomika
---------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos ekonomika*

Lietuvos eksportas į Slovėniją 2002 m. sudarė 1,68 mln. litų (apie 486,2 tūkst. EUR). Lyginant su 2001 m. jis sumažėjo 34 proc. Pagal eksporto apimtis Slovėnija yra 75 vietoje. 2007 sausio 1 d. Slovėnija įsivedė eurą.

Demografija
-----------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos demografija*

Liublianos panorama
2009 m. Slovėnijoje gyveno maždaug 2,005 mln. gyventojų. Šalis turi vieną iš mažiausių gimstamumo rodiklių pasaulyje, todėl, nepaisant imigracijos, gyventojų skaičius po truputį mažėja. 14 metų ir jaunesni žmonės sudaro 13,5 % visų gyventojų, o 65 metų ir vyresni – 16,5 %. Valstybių sąraše pagal savižudybių dažnumą Slovėnija yra 6 vietoje. Pasiskirstymas pagal etninę sudėtį (2002 m. surašymo duomenys):

* slovėnai – 83,1 %
* serbai – 2 %
* kroatai – 1,8 %
* bosniai – 1 %
* kiti – 12 %

### Kalbos

91,1 % gyventojų kalba slovėniškai, 4,5 % – serbų-kroatų kalba, 4,4 % – kitomis kalbomis/nežinoma.

Pasak 2005 m. apklausos, dar 59 % Slovėnijos gyventojų gali susikalbėti kroatiškai (neskaitant tų, kuriems ji yra gimtoji), 57 % – angliškai ir 50 % – vokiškai. Net 71 % slovėnų moka bent tris kalbas (įskaitant gimtąją).

### Religijos

Bažnyčia nedidelėje saloje šiaurės vakarų Slovėnijoje
Pasiskirstymas pagal religijas (2002 m. surašymo duomenys):

* katalikai – 57,8 %
* musulmonai – 2,4 %
* liuteronai – 2,3 %
* kiti krikščionys – 0,9 %
* kitų religijų atstovai – 4,7 %
* tikintys, bet nepriklausantys jokiai religijai – 3,5 %
* netikintys ir ateistai – 10,1 %
* neatsakė/nežinoma – 18,3 %

Palyginus 1991 ir 2002 m. surašymus, katalikų dalis sumažėjo 13,8 %, netikinčių ir ateistų skaičius išaugo 2,35 karto, o tikinčių, bet nepriklausančių jokiai religijai – net 17,5 karto.

Pasak 2005 m. apklausos, 37 % Slovėnijos gyventojų „tiki, kad egzistuoja Dievas", 46 % „tiki, jog yra kokia nors dvasia arba dvasinė energija" ir 16 % „netiki jokiais dievais, dvasiomis ar dvasinėmis energijomis".

Kultūra
-------

*Pagrindinis straipsnis: Slovėnijos kultūra*

Iš žymiausių slovėnų minėtini protestantų reformistas ir rašytojas Primožas Trubaras (*Primož Trubar*) 1508–1586 m. 1550 m. išleidęs pirmąjį slovėnišką katekizmą; enciklopedistas Janesas Vaikardas Valvasoras (*Janez Vaijkard Valvasor*) 1641–1693 m.

Kita informacija
----------------

* Slovėnijos ryšiai
* Slovėnijos transportas
* Slovėnijos karinės pajėgos
* Slovėnijos tarptautiniai santykiai
* Slovėnijos šventės

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Prebivalstvo" (slovėnų). Statistični urad Republike Slovenije. Nuoroda tikrinta 2021-10-01.
2. 1 2  „World Economic Outlook Database, October 2021". *IMF.org*. Tarptautinis valiutos fondas. Nuoroda tikrinta 2022-01-31.
3. ↑  „Triglav". Nuoroda tikrinta 2012-12-14. [neveikianti nuoroda]
4. 1 2  (Angliškai)CŽV pasaulio faktų knyga: Slovėnija Archyvuota kopija 2020-04-24 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  (Angliškai)Europeans and their Languages (14 psl.)
6. 1 2  (angliškai) 2002 m. surašymo duomenys
7. ↑  „(Angliškai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 9 puslapis" (PDF).

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Slovėnija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Slovėnija**

Bendros nuorodos:

* Slovenia.si. Your gateway to information on Slovenia.
* Slovėnijos vyriausybė
* Statistikos biuras
* Šalies panorama

Žemėlapiai:

* Slovėnijos fizinis žemėlapis
* Slovėnijos pagrindinių kelių žemėlapis
* Slovėnija googlemaps žemėlapyje

Laikas ir orai:

* Liublijanos laikas
* Slovėnijos orai

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠalių sąrašas | Europa |
| --- |
|  |
| 
Airija | Albanija | Andora | Armėnija | Austrija | Azerbaidžanas | Baltarusija | Belgija | Bosnija ir Hercegovina | Bulgarija | Čekija | Danija | Estija | Graikija | Gruzija | Islandija | Ispanija | Italija | Jungtinė Karalystė | Juodkalnija | Kazachstanas | Kroatija | Latvija | Lenkija | Lichtenšteinas | Lietuva | Liuksemburgas | Malta | Moldavija | Monakas | Norvegija | Nyderlandai | Portugalija | Prancūzija | Rumunija | Rusija | San Marinas | Serbija | Slovakija | Slovėnija | Suomija | Šiaurės Makedonija | Švedija | Šveicarija | Turkija | Ukraina | Vatikano Miestas | Vengrija | Vokietija |
|  |
| 
**Kiti politiniai vienetai**: Abchazija | Azorai | Arcachas | Čečėnija | Džersis | Gernsis | Gibraltaras | Farerų salos | Kosovas | Padniestrė | Pietų Osetija | Sylendas | Svalbardas |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos Sąjunga |
| --- |
|  |
| Simboliai | 
Europos vėliava · Europos Sąjungos himnas · Europos Sąjungos šūkis · Europos diena |  |
|  |
| Istorija | 

|  |  |
| --- | --- |
| Pirmtakai | 
Europos anglių ir plieno bendrija · Europos ekonominė bendrija (Europos Bendrija) · Europos atominės energijos bendrija |
|  |
| Sutartys | 
Briuselio sutartis · Paryžiaus sutartis · Romos sutartis · Šengeno sutartis · Suvestinis Europos aktas · Mastrichto sutartis · Lisabonos sutartis |

 |
|  |
| Institucijos | 
Europos Parlamentas · Europos Vadovų Taryba · Europos Sąjungos Taryba · Europos Komisija · Europos Sąjungos Teisingumo Teismas · Europos Centrinis Bankas · Europos Audito Rūmai |
|  |
| Valstybės narės | 
Airija · Austrija · Belgija · Bulgarija · Čekija · Danija · Estija · Graikija · Ispanija · Italija · Kipras · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lietuva · Liuksemburgas · Malta · Nyderlandai · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Švedija · Vengrija · Vokietija |

 |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠiaurės Atlanto sutarties organizacija |
| --- |
|  |
| Valstybės narės | 
Albanija · Belgija · Bulgarija · Čekija · Danija · Estija · Graikija · Islandija · Ispanija · Italija · Jungtinė Karalystė · JAV · Juodkalnija · Kanada · Kroatija · Latvija · Lenkija · Lietuva · Liuksemburgas · Nyderlandai · Norvegija · Portugalija · Prancūzija · Rumunija · Slovakija · Slovėnija · Suomija · Šiaurės Makedonija · Turkija · Vengrija · Vokietija |  |

 |