| Sanžilės kanalas |
| --- |
| Vienas iš Sanžilės kanalo slenksčių Vienas iš Sanžilės kanalo slenksčių |
| **Ilgis** | 8 km |
| **Vidutinis debitas** | 3,29 m³/s |
| **Ištakos** | Lėvuo |
| **Žiotys** | Nevėžis |
| **Šalys** | Lietuva |
|  |
|  **Vikiteka** | Sanžilės kanalas |

Sanžilės santaka su Nevėžiu (dešinėje) Berčiūnuose
Sanžilės santaka su Lėveniu (Sanžilė kairėje)
**Sanžilės kanalas** – 8 km ilgio, 2 m gylio ir 8 m pločio kanalas tarp Lėvens (48 km nuo jos žiočių) ir Nevėžio. Iškastas 1930 m. norint sumažinti Lėvens potvynius. Šiuo kanalu iš Lėvens į Nevėžį vidutiniškai nuteka 3,29 m³/s vandens. Vandens kritimui sušvelninti įrengti trys slenksčiai.

Turi du intakus: Lokupė (dešinysis) ir Siesrautis (kairysis).

Per kanalą pastatyti keturi tiltai (palei srovę):

* kelio  **3005**  Panevėžys–Skaistgiriai–Pušalotas  (pastatytas 1936 m. neseniai rekonstruotas);
* Bernatonių geležinkelio tiltas (pastatytas 1937 m. 32 m ilgio ir 8 m aukščio);
* geležinkelio Radviliškis–Daugpilis (nutiestas 1871–1873 m. rekonstruotas 1935 m.);
* kelio  **A9**  Panevėžys–Šiauliai .

Siaurojo geležinkelio tiltas per Sanžilės kanalą

Istorija
--------

### Upelis

Kaip upelis Sanžilė susiformavo Sanžilės senslėnyje nuslinkus ledynui. Prieš apytiksliai 9 tūkst. metų (ilgalaikio šiltmečio pradžioje) senslėnis jungė Lėvenį su Nevėžiu. Prieš 8–5 tūkst. metų (atlantiniu laikotarpiu) pavasariais Nevėžis virsdavo 130 km ilgio ežeru ir Lėvuo per senslėnį nutraukdavo vandenis į Dauguvos baseiną. Tačiau ilgainiui Nevėžio pavasario nešmenys užpildė šį senslėnį ir Sanžilė virto mažu upeliu, nutrūko ryšys su Lėveniu.

### Kanalas

Kanalo sausinimo darbai 1931 metais
Idėja sujungti Lėvenį ir Nevėžį kilo dar XVIII a. pabaigoje. Planas prisimintas 1884 m. Rusijos valdžiai pradėjus įgyvendinti Ventos–Dubysos kanalo projektą. Po tyrinėjimų Nevėžio–Lėvens kanalo projektas buvo atmestas kaip netinkamas vandens keliui.

Tarpukariu melioratoriams sutvarkius Lėvens aukštupį, smarkiai padidėjo upės žemupio debitas. Polaidžių ir liūčių metu vanduo pasiekdavo Sanžilės ištakas, išsiliedavo slėnyje ir užtvindydavo 20-ies kaimų laukus. Lėvens reguliavimui iki Mūšos vagos tvarkymo darbai buvę per brangūs, todėl pasiūlyta dalį vandens nukreipti į Nevėžį. Iš trijų pasiūlytų kanalo variantų – aukščiau Panevėžio, tarp Vabalos ir Venslaviškių; ties Panevėžiu; žemiau Panevėžio, ties Bernatoniais ir Berčiūnais – buvo pasirinktas trečiasis kaip pigiausias. Kasimo darbai prasidėjo 1930 m. birželį ir baigėsi tų pačių metų lapkritį. Darbai kainavo 250 000 litų.

Iš pradžių ištakose dar būta slenksčio, tačiau per kelerius metus buvo visiškai nuplautas ir vanduo iš Lėvens pradėjo tekėti natūraliai.

Pavadinimo kilmė
----------------

Seniausias Sanžilės pavadinimo paminėjimas aptiktas 1694 m. Upytės žemės teismo dokumentuose kaip *Sonžylė*. Tarpukariu pavadinimas rašytas įvairiai: *Sonžyla*, *Sanžylė*, *Sanžila*. Manoma, kad vardas kilęs iš priešdėlio *san-* vedinio ir šaknies *žil-*, todėl siejamas su lietuvių kalbos žodžiais *žilas* (baltas, nubalęs), *žilti* (darytis žilam), *žylis* (žilumas).

O dviejų intakų etimologija pakankamai aiški. Dešiniojo intako Lokupės pavadinimas kildinamas iš lietuviškų žodžių *lokys*, *lokė*, o kairiojo Siesrauto – iš žodžių *srūti*, *strūti* (plaukti, lietis, tekėti).

Šaltiniai
---------

* Petras Juknevičius, Laura Vasiliauskaitė. *Sanžilė*. Panevėžys: 2003. – 29 p.