| **Baltų religija** |
| --- |
|  |
| 
Pagrindai

|  |
| --- |
| Baltų religija
Baltų mitologija:
Prūsų · Lietuvių · Latvių
Indoeuropiečių mitologija |

 |
| 
Dievybės

|  |
| --- |
| **Bendrabaltiškos**
Perkūnas · Velnias · Dievas · Saulė · Mėnulis
**Prūsų**
Patulas · Pikuolis · Patrimpas · Svaikstikas · Autrimpas · Aušlavis · Bardaitis · Kurka · Pilnytis · Puškaitis · 
**Latvių**
Ūsinis · Ceruoklis · Jumis · Auseklis · Laima · Dekla · Laumė · Mara · Miško motė · Jūros motė · Vėjų motė · Vėlių motė · Žemės motė
**Lietuvių**
Gabija · Žemyna Laima · Medeina/Žvorūna · Laumė/Ragana · Aušrinė · Bangpūtys/Vėjopatis · Rūgutis · J. Lasickio spėjamų dievų sąrašas · ankstyvųjų šaltinių: Andajas · Nunadievis · Junda?
**Kitos būtybės**
Aitvaras · Kaukai · Barstukai · Lauksargiai/Žemėpačiai |

 |
| 
Šventės

|  |
| --- |
| Užgavėnės · Jurginės (Jorė)
Velykos · Rasos/Lyguo
Žolinė · Ilgės (Vėlinės)
Kūčios · Kalėdos |

 |
| 
Kitos sąvokos

|  |
| --- |
| Dausos · Vėlė · Alka · Šventoji giraitė
Romovė · Krivis · Vaidila · Krivulė |

 |
| 
Šiuolaikinė tradicija

|  |
| --- |
| Romuva
Vydūnas · Jonas Trinkūnas · Inija Trinkūnienė
Dievturyba
Ernestas Brastinis · Valdis Celmas
Druwi  |

 |
| Infolentelė: žiūrėti • aptarti • redaguoti |

**Aušlavis** (**Aušaitis**, **Aušautas**, **Aušveitis**, **Aušveikas**) lietuvių ir prūsų mitologijoje – gydymo dievas, ligonių dievaitis, mitinis gydytojas, įgaunantis žalčio pavidalą.

Šaltiniai
---------

Pirmąkart minimas 1530 m. Prūsijos, Pamedės ir Sembos vyskupų sinodo nutarimuose „Constitutiones Synodalis", kur lyginamas su Asklepiju. Kai kuriuose šaltiniuose apibūdinamas kaip ligonių ir sveikųjų dievas, minimas po Ukapirmo ir Svaistiko, tai rodo aukštą jo padėtį prūsų dievų panteone. Jonas Lasickis XVI a. jį vadino lietuvių dievu *Auskutu*, Jonas Bretkūnas – *Auššveičiu*, vėlyvoji istoriografija – *Aušlaviu* 

K. Hartknochas (XVI a.) gretina jį su Eskulapu, Saturnu. Johanas Maleckis (1554 m.) mini *Auscautus* ir *Ausceutus*. J. Maleckis (*Warhafftige Beschreibung d. Sudawen* apie 1560 m.) *Auskayten* ir *Auschlauis* įvardina kaip sveikatingumo dievą, taip pat jį apibūdina ir Motiejus Strijkovskis. Kitur sveikatos dievu įvardijamas *Aušveitis, Aušveikus, Auskuts, Aušautis.*

Vardo etimologija
-----------------

Vardai „Aušveitis", „Ausveikus" gali būti kilę iš žodžio „sveikas" (pagal Joną Bretkūną), „atsveikti" t. y. pasveikti, išvaryti ligas.

Pagal V. Toporovą Aušlavis galėtų būti siejamas su „kusti", „atkusti". Tačiau bendrai V. Toporavas laikosi Kazimiero Būgos etimologijos, pagal kurią dievo vardas kildinamas iš „šauti", „nušauti", reiškiantį nuvejantį ligas.

Reikšmė mitologijoje
--------------------

Manoma, kad Aušautas užėmė aukštą vietą dievų panteone (pvz. keltų Diankechtas yra Dagnos sūnus, Apolonas – Dzeuso, nors tiesioginių duomenų apie lietuvių Aušauto genealogiją nėra. Prūsų dievų sąrašuose jis minimas trečiuoju, einantis po Okopirmo (pirmojo dievo) ir Žvaigždikio (*Swayxtixo*) (šviesos dievo) , o tai įrodo jo aukštą vietą vėlyvajame prūsų panteone.

Giminingi dievai kitų tautų mitologijose
----------------------------------------

Aušauto – dievas-gydytojas kaip Eskulapas, vakarų semitų Ešmunas, Rešefas, keltų Diankechtas, airių Mak-Okas, kurio vienas iš vardų keltų įrašuose *Anextlomarus* („Didysis gynėjas") kaip tik ir atitinka ligas nuvejančio, apginančio sveikatos ir gydymo prasme.

Kita vertus, šaudymo funkcija yra apskritai bendra gydymo dievui. Bene garsiausias palyginimas būtų su graikų Apolonu ir jo žudančiomis strėlėmis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Gintaras Beresnevičius. *Aušlavis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 299 psl.
2. ↑  Mitologijos enciklopedija, 2 tomas
3. ↑  Mitologijos enciklopedija, 2 tomas. Vilnius. Vaga. 1999. 273 p.