recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Gallus gallus domesticus** |
| --- |
| Tautginė Naminė višta (Gallus gallus domesticus)Naminės vištos (*Gallus gallus domesticus*): patelė ir patinas (gaidys) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Potipis: | Stuburiniai  *( Vertebrata)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Antbūris: | Keteruočiai  *( Carinatae)* |
| Būrys: | Vištiniai paukščiai  *( Galliformes)* |
| Šeima: | Fazaniniai  *( Phasianidae)* |
| Gentis: | Vištos  *( Gallus)* |
| Rūšis: | Bankivinė višta  *( Gallus gallus)* |
| Porūšis: | Višta  *( Gallus galus domesticus)* |

 |
| Binomas |
| ***Gallus gallus domesticus***Linnaeus, 1758 |

**Naminė višta** arba **višta** (*Gallus gallus domesticus*)) – vištinių paukščių (*Galliformes*) būrio naminis paukštis, domestikuota iš bankivinių vištų (*Gallus gallus*). 

Višta (patelė) su viščiukais
Naminių vištų kiaušiniai

Matmenys
--------

Priklausomai nuo veislės, naminių vištų svoris nuo 1,5 kg iki 5 kg, o patinėliai įprastai sunkesni už pateles ir tarp jų svoris gali skirtis iki 1 kg. Taip pat yra nykštukinių vištų veislės, jų svoris nuo 500 g iki 1,2 kg.

Mityba
------

Senovėje romėnai maistui užaugintus viščiukus girdydavo vynu, kad būtų skanesni. Viduramžiais vištiena buvo tik aukštą valdžią turinčių žmonių patiekalas. Neturtingieji vištas augindavo tik dėl kiaušinių, pjaudavo jas tik visai pasenusias. Dabar vištienos gali nusipirkti kiekvienas. Prekyboje dažniausiai naudojama broilerių mėsa.

Amžius
------

Naminės vištos įprastai gyvena 5-10 metų, žinoma seniausia, vardu Matilda išgyveno 16 metų ir buvo įrašyta į pasaulio Gineso rekordų knygą.

Auginimas
---------

Vištos auginamos plačiai pasaulyje dėl mėsos ir kiaušinių. 2011 m. pasaulyje buvo auginama daugiau kaip 19 milijardų vištų.

Veislės
-------

*Čia žiūrėti naminių vištų veislių sąrašą:*  

Dažniausios vištų veislės – baltieji leghornai ir rudieji rodailendai, o jų patinų – gaidžių veislės dažniausiai būna gikenas, jeda, karolina, folinkas, derima, meda, nediramas. Skirstomos į Amerikos, Viduržemio jūros, Anglijos ir Azijos veisles.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Naminių gyvūnų sąrašas
* Naminiai gyvūnai
* Gyvūnų globa

Šaltiniai
---------

1. ↑  al.com / The battle for the World's Oldest Chicken, and where Alabama stands; Updated Apr 11; Posted Apr 11
2. ↑  *Iliustruota faktopedija.* Vilnius: Alma littera, 2000, 101 p. ISBN 9986-02-895-7.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Naminė višta** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **višta**

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Naminė višta***
| **Nijolė Dirginčienė – Ubartaitė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1957 m. rugsėjo 12 d. (66 metai)Šilutė |
| Sutuoktinis (-ė) | Jonas Dirginčius |
| Vaikai | Tadas, Justas |
|  |
| Veikla | pedagogė, Lietuvos politinė veikėja |
| Partija | 1990 m. Lietuvos socialdemokratų partija |
|  |
| Alma mater | Vilniaus pedagoginis institutasVilniaus universitetas |

**Nijolė Dirginčienė – Ubartaitė** (g. 1957 m. rugsėjo 12 d. Šilutėje) – pedagogė, Lietuvos politinė veikėja.

Biografija
----------

1975 m. baigė Šilutės 3–ąją vidurinę mokyklą, 1976–1981 m. studijavo Vilniaus pedagoginiame institute. 1997–1998 m. studijavo Vilniaus universiteto Filosofijos fakultete, 2007 m. baigė Kauno technologijos universiteto vadybos ir verslo administravimo magistrantūrą.

1975–1976 m. Kivylių aštuonmetės mokyklos, 1981–1983 m. Birštono vidurinės mokyklos mokytoja, 1983–1985 m. Birštono pionierių namų metodininkė. 1985–1990 m. Birštono liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto atsakingoji sekretorė, pirmininko pavaduotoja.

1991–2000 m. Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos Birštono skyriaus vedėja, 2000–2005 m. Socialinio draudimo mokymo ir tyrimo centro Birštono filialo vedėja. 2005–2007 m. Birštono savivaldybės administracijos direktorė. 2007–2008 m. UAB „Kamintos investicija" investicijų direktorė. 2007 m. ir nuo 2008 m. Birštono savivaldybės merė.

Nuo 1990 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Birštono skyriaus narė, nuo 2003 m. skyriaus pirmininko pavaduotoja, nuo 2008 m. skyriaus pirmininkė. Lietuvos socialdemokračių moterų sąjungos Birštono klubo pirmininkė, Kauno apskrities koordinatorė. Nuo 2021 m. Socialdemokratų partijos pirmininko pavaduotoja.

1985–1990 m. 1990–1995 m. Birštono tarybos deputatė, 1995–2023 m. Birštono savivaldybės tarybos narė.

Sutuoktinis Jonas Dirginčius, g. 1956 m. sūnūs Tadas, g. 1979 m. ir Justas, g. 1984 m.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  *Nijolė Dirginčienė* Archyvuota kopija 2022-01-23 iš Wayback Machine projekto.. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-08-18.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Lietuvos socialdemokratų partija – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-03 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  „Tarp socialdemokratų pirmininkės pavaduotojų – ir du Dzūkijos merai". Dzūkijos veidas. Nuoroda tikrinta 2021-08-18.
4. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
| Moabas*Moab* |
| --- |
| *Moabas kalnų slėnyje* |
|  |
| 

MoabasMoabas

38°34′21″ š. pl. 109°32′59″ v. ilg.﻿ / ﻿38.57250°š. pl. 109.54972°r. ilg.﻿ / 38.57250; 109.54972﻿ (Moabas (Juta))Koordinatės: 38°34′21″ š. pl. 109°32′59″ v. ilg.﻿ / ﻿38.57250°š. pl. 109.54972°r. ilg.﻿ / 38.57250; 109.54972﻿ (Moabas (Juta)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-7)------ vasaros: (UTC-6) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Juta Juta |
| **Apygarda** | Grando apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1878 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 5 358  |
| **Plotas** | 12,4 km² |
| **Tankumas** (2020) | 432 žm./km² |
| **Altitudė** | 1 227 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Moabas |

**Moabas** (angl. *Moab*) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, rytų Jutoje, 320 km į pietryčius nuo Solt Leik Sičio, 100 km į pietvakarius nuo Grand Džankšino, prie Kolorado upės. Grando apygardos administracinis centras ir didžiausia gyvenvietė rytų Jutoje.

Moabas išsidėstęs vaizdingame kraštovaizdyje, La Salo kalnų vakarinėje pašlaitėje. Aplink miestą gausu vaizdingų, turistų gausiai lankomų gamtovaizdžių: Arkų nacionalinis parkas, Kanjonų žemės nacionalinis parkas, Ded Hors Pointo valstijos parkas, Manti–La Salo nacionalinis miškas.

Vystomas turizmas (Kokopelio kalnų dviračių traktas, Slikroko dviračių traktas). Apylinkėse filmuojami „Holivudo" filmai.

2020 m. 76,5 % Moabo gyventojų buvo baltieji (įsikaitant lotynoamerikiečius), 17 % – mišrios kilmės, 5,1 % – indėnai.

Istorija
--------

Apie 1855 m. gyvenvietę įkūrė mormonų kolonistai, bet dėl indėnų antpuolių apleido. Apie 1880 m. vėl pradėjo keltis naujakuriai, įsiteigę keletą gyvenviečių – Spaniš Valį, Grand Valį, Poverti Flatsą. Vėliau visos šios gyvenvietės sujungtos ir pervadintos į Moabą – pagal biblinę Moabo žemę anapus Jordano. Apygardos centras nuo 1893 m. miestas nuo 1936 m.

XX a. pr. pradėti auginti vaismedžiai. XX a. vid. pradėtas kasti uranas, kalio druska, rasta naftos. Vėliau pramonė užsidarė, imtas plėtoti turizmas.

* Moabo slėnisMoabo slėnis
* Senoji architektūraSenoji architektūra
* Urano atliekas vežantis traukinys prie MoaboUrano atliekas vežantis traukinys prie Moabo
* Miesto gatvėMiesto gatvė

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  MOAB: in Grand (Utah)
2. 1 2 3 4 5  *Moab // Utah, United States*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
Koordinatės: 10°6′0″ š. pl. 1°4′0″ r. ilg.﻿ / ﻿10.10000°š. pl. 1.06667°r. ilg.﻿ / 10.10000; 1.06667

Moliniai namai
**Kutamaku** (pranc. *Koutammakou*) – vietovė šiaurrytinėje Togo dalyje, pasaulio paveldo sąrašo objektas. Nedidelė dalis Koutamakou patenka į Benino teritoriją. Šioje vietovėje gyvena batamaribos (arba tamari) tauta. Į bokštus panašūs moliniai namai, kuriuos stato šios genties gyventojai, vadinami *takienta* ir yra vieni iš Togo simbolių. Daugelis namų yra dviaukščiai, o tie, kurie naudojami kaip klėtis, yra sferiniai su cilindro pagrindu. Kai kurie namai turi plokščius stogus, kiti – kūginius, dengtus šiaudais. Tokie statiniai suformuoja ištisus kaimus, kuriuose taip pat yra vietos ceremonijoms, šaltiniai, uolos ir vieta, skirta iniciacijoms.

|  |  |
| --- | --- |
| UNESCO vėliava | UNESCO pasaulio paveldasObjekto nr. 1140  (anglų k.) • (prancūzų k.) |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Toge |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Kutamaku, batamaribų žemė (2004) |  |
|  |
|  Nematerialusis | 
Gelede žodinė tradicija (2008, Beninas, Nigerija ir Togas) · Pribuvėjystė: žinios, įgūdžiai ir praktikos (2023, kartu su 7 kitomis valstybėmis) |

 |
Koordinatės: 22°18′19″š. pl. 55°15′08″r. ilg.﻿ / ﻿22.3052°š. pl. 55.2522°r. ilg.﻿ / 22.3052; 55.2522

|  |
| --- |
| **Tauragės Žalgirių gimnazija** |
| [[Vaizdas:|Tauragės Žalgirių gimnazija herbas|center|100px]] |
| Tauragės Žalgirių gimnazija |
| **Adresas** | Moksleivių al. 14, Tauragė |
| **Direktorius(-ė)** | Elmyra Jurkšaitienė |
| **Mokinių skaičius** | 831 |
| **Įkūrimo data** | 1972 |
| **Uždarymo data** | {{{uzdarimo data}}} |
| **Išleista laidų** | 36 |
| **Pedagogų skaičius** | 69 |

**Tauragės Žalgirių gimnazija** – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Tauragėje, Moksleivių al. 14, Žalgirių mikrorajone. Vykdo pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190468220. Steigėjas Tauragės rajono savivaldybės taryba.

Istorija
--------

1972 m. kovo 3 d. šalia Oko miško, buvusio Tauragės pakraštyje, Žalgirių mikrorajone atidaryta Tauragės 4-oji vidurinė mokykla. Pirmąjį rugsėjį sutiko 1172 moksleiviai ir 39 mokytojai, kuriems vadovavo direktorė Leokadija Judelienė. Jos pavaduotojais dirbo pedagogai J. Siudikienė ir J. Bumbulis. 1996 m. mokykla pavadinta Žalgirių vidurine mokykla. 2005 m. sausį pradėta mokyklos renovacija, baigta 2007 m. lapkritį. Mokykla 2009 m. atestuota gimnazija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Istorija. Zalgiriai.lt (tikrinta 2022-04-10).
2. ↑  „Žalgirių gimnazija atšventė 40-ies metų sukaktį". Tauragės kurjeris. Nuoroda tikrinta 2022-04-10.

Nuorodos
--------

* Gimnazijos svetainė
| **Vytautas Kanevičius** |
| --- |
|  |
| Vytautas Kanevičius (2017) |
| Gimė | 1950 m. rugsėjo 13 d. (73 metai)LietuvaPadvarninkai, Šeduvos rajonas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Liberalų ir centro sąjunga |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| 2020 m.Kazlų Rūdos sav. garbės pilietis |

**Vytautas Kanevičius** (g. 1950 m. rugsėjo 13 d. Padvarninkuose, Šeduvos rajone) – Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1969 m. baigė Vilniaus politechnikumą, technikas – šilumininkas. 1973–1979 m. neakivaizdžiai studijavo Maskvos valstybiniame geologijos institute, 1976–1979 m. – Marksizmo-leninizmo universiteto prie Lietuvos CK Ekonomikos fakultete.

1997 m. Ž. Stepanauskienės firmos „Mingrada" direktoriaus pavaduotojas, V. Kanevičiaus įmonės „Komprema" savininkas – direktorius. 2009–2019 m. Kazlų Rūdos savivaldybės meras.

2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Kazlų Rūdos skyriaus narys. Nuo 2015 m. Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos narys.

2000–2003 m. 2003–2007 m. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys.

2020 m. suteiktas Kazlų Rūdos Garbės piliečio vardas.

Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos Kazlų Rūdos skyriaus pirmininkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Vytautas Kanevičius*, 15min. Nuoroda tikrinta 2023-11-25.
2. 1 2  KANEVIČIUS VYTAUTAS Archyvuota kopija 2022-01-23 iš Wayback Machine projekto.. Kas yra kas Lietuvoje 2018. Nuoroda tikrinta 2021-10-20.
3. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-06 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑  Kazlų Rūdos Garbės piliečių vardai – trims kraštui nusipelniusiems žmonėms. Bns. Nuoroda tikrinta 2021-11-20.
| **Morchella esculenta** |
| --- |
| Valgomasis briedžiukas (*Morchella esculenta*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Aukšliagrybūnai  *( Ascomycota)* |
| Klasė: | Aukšliagrybiai  *( Ascomycetes)* |
| Eilė: | Ausūniečiai  *( Pezizales)* |
| Šeima: | Briedžiukiniai  *( Morchellaceae)* |
| Gentis: | Briedžiukas  *( Morchella)* |
| Rūšis: | Valgomasis briedžiukas  *( Morchella esculenta)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Valgomasis briedžiukas** (*Morchella esculenta*) – briedžiukų (*Morchella*) genties grybų rūšis.

Vaisiakūniai smulkūs arba vidutinio stambumo. Kepurėlė 5-7 cm aukščio, iki 6 cm skersmens, kūgiška, tuščiavidurė, išakyta panašiomis į bičių korį akutėmis, suaugusi su kotu, ochrinė, geltonai ruda, ruda, tamsiai ruda, juodai ruda.
Kotas 5-8 cm ilgio, 2-3 cm storio, tuščiaviduris, išilgai raukšlėtas, su duobutėmis, pamatinė dalis sustorėjusi, suaugusi su kepurėle, baltas, gelsvas. Trama gelsva, trapi, malonaus kvapo ir skonio.

Auga balandžio–gegužės mėnesiais, kartais rudenį, daugiausia lapuočių miškuose, parkuose, mėgsta kalkingas, sunkias dirvas, pietinės pusės šlaitus. Nepakenčia sausros. III kategorijos, geras valgomas grybas. Grybautojams svarbu nesupainioti su bobausiu.

Galerija
--------

* 
* 
* Vaizdas:Common Morel - Morchella esculenta (26031278013).jpg
* 
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vincentas Urbonas. *Grybai*. Vilnius: Mokslas, 1986. p. 147.



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Valgomasis briedžiukas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

| **Valdas Merkevičius** |
| --- |
| Gimė | 1949 m. lapkričio 20 d. (74 metai)Kalvarijoje |
| Sutuoktinis (-ė) | Vedutė |
| Vaikai | Dovilė, Mindaugas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* Lietuvos liberalų sąjunga;
* 2003 m. Liberalų ir centro sąjunga.

 |
|  |
| Alma mater | 1975 m. Kauno politechnikos institutas |

**Valdas Merkevičius** (g. 1949 m. lapkričio 20 d. Kalvarijoje) – Lietuvos ir Kazlų Rūdos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1967 m. baigė Kalvarijos vidurinę mokyklą. 1975 m. baigė Kauno politechnikos institutą, medienos apdirbimo inžinierius.

1976–1979 m. Jūrės klijuotų konstrukcijų gamyklos cecho viršininkas, 1979–1985 m. Kazlų Rūdos BMDK cecho viršininkas, 1986–1990 m. Kazlų Rūdos specialiosios internatinės mokyklos mokytojas. 1995–2000 m. UAB „Girių Bizonas" cecho viršininkas, 2000–2003 m. Kazlų Rūdos savivaldybės Kazlų Rūdos seniūnas, 2003 m. UAB „Statranga" baldų gamybos vadovas, nuo 2007 m. Kazlų Rūdos savivaldybės mero pavaduotojas, nuo 2008 m. rugsėjo 10 d. meras.

Lietuvos liberalų sąjungos Kazlų Rūdos skyriaus pirmininkas, nuo 2003 m. Liberalų ir centro sąjungos Kazlų Rūdos skyriaus narys.

2000–2003 m. 2003–2007 m. ir nuo 2007 m. Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys.

Sutuoktinė Vedutė, vaikai Dovilė, Mindaugas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazlų Rūdos savivaldybė
| **Jonas Valaitis** |
| --- |
| Gimė | 1888 m. sausio 26 d.Naudžiai, Paežerių valsčius |
| Mirė | 1984 m. sausio 5 d. (95 metai)Florida, JAV |
| Vaikai | Jurgis Valaitis, Jonas Valaitis, Aldona Markelienė |
|  |
| Veikla | pedagogas, spaudos darbuotojas, politinis veikėjas |
|  |
| Alma mater | Peterburgo universitetas |

**Jonas Valaitis** (1888 m. sausio 26 d. Naudžiuose, Paežerių valsčius – 1984 m. sausio 5 d. Floridoje, JAV) – Lietuvos pedagogas, spaudos darbuotojas, politinis veikėjas.

Biografija
----------

1908 m. baigė Marijampolės gimnaziją ir įstojo į Varšuvos universiteto Fizikos ir matematikos fakultetą. 1910 m. su Vytautu Ciplijausku Varšuvos studentus atstovavo „Aušrinės" konferencijoje. 1910 m. persikėlė į Peterburgo universitetą.

Pirmojo pasaulinio karo metais 1914–1917 m. mobilizuotas tarnavo Žemietijų sąjungoje, 1917 m. dirbo Lietuvių Centro komitete Petrograde, dėstė vakariniuose suaugusiųjų kursuose.

Grįžęs į Lietuvą, 1919–1920 m. dirbo žurnalo „Beraštis" redakcijoje. 1919–1923 m. Marijampolės realinės gimnazijos direktorius, 1922–1925 m. mokytojas, dalyvavo organizuojant Lietuvos mokytojų sąjungos skyrių.

1925–1939 m. Klaipėdos lietuvių Vytauto Didžiojo gimnazijos mokytojas. 1939–1940 m. Kauno VI gimnazijos mokytojas, nuo 1940 m. liepos 15 d. iki 1941 m. liepos 1 d. „Aušros" berniukų gimnazijos direktorius, vėliau – suaugusių mokyklos direktorius.

1944 m. liepos mėn. pasitraukė į Vokietiją. 1945–1949 m. Tiubingeno lietuvių gimnazijos mokytojas. Iki 1949 m. Vyriausiojo Lietuvos išlaisvinimo komiteto (VLIK) kultūros tarybos narys.

Nuo 1949 m. gyveno Čikagoje, dalyvavo Amerikos lietuvių socialistų sąjungos (ALSS) veikloje. Bendradarbiavo laikraščiuose „Darbas", „Naujienos", „Keleivis", „Darbininkų balsas".

Šaltiniai
---------

1. ↑
| **Jaroslav Kaminski** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1965 m. gegužės 8 d. (58 metai)Vilniuje |
| Sutuoktinis (-ė) | Kristina |
| Vaikai | Lukaš, Eliza, Kinga |
|  |
| Veikla | Vilniaus miesto savivaldybės politinis veikėjas |
| Sritis | politika |
| Organizacijos | Vilniaus miesto savivaldybės taryba |
| Pareigos | vicemeras |
| Partija | Lietuvos lenkų rinkimų akcija |
|  |
| Alma mater | 2003 m. Vilniaus pedagoginis universitetas |

**Jaroslav Kaminski** (g. 1965 m. gegužės 8 d. Vilniuje) – Vilniaus miesto savivaldybės politinis veikėjas, vicemeras.

Biografija
----------

1983 m. baigė Vilniaus 11-ąją vidurinę mokyklą ir įstojo į Vilniaus universiteto Matematikos fakultetą. 1984–1986 m. tarnavo TSRS kariuomenėje Taline. 2003 m. baigė Vilniaus pedagoginį universitetą, sociologas.

1987–1991 m. Vilniaus miesto Statybininkų kultūros rūmų garso operatorius, diskotekos vadovas, 1992–1999 m. radijo stoties „Znad Wilii" muzikos skyriaus direktorius, 1997–2002 m. UAB „Geležinis Vilkas" paslaugų organizatorius, 2001–2003 m. UAB „Rejspa" reklamos specialistas, 2003–2007 m. Vilniaus rajono savivaldybės mero patarėjas ir Avižienių vidurinės mokyklos mokytojas. 2007–2009 m. Vilniaus miesto mero patarėjas, 2010–2015 m. Vilniaus miesto mero pavaduotojas.

2012–2016 m. Seimo nario Zbignevo Jedinskij padėjėjas-sekretorius.

Nuo 2007 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys.

Lietuvos lenkų rinkimų akcijos Vilniaus miesto skyriaus narys.

Žmona Kristina. Vaikai Lukaš, Kinga, Eliza.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai - Lietuvos lenkų rinkimų akcija - Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-10 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑   Archyvuota kopija 2019-02-21 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-09-06 iš Wayback Machine projekto.
| ***Trikampis (filmas)*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Triangle |
| Kilmės šalis | JK  Australija |
| Režisierius | Christopher Smith |
| Prodiuseris (-iai) | Jason NewmarkJulie BainesChris Brown |
| Scenaristas (-ai) | James Moran |
| Operatorius | Stuart Gazzard |
| Kompozitorius | Christian Henson |
| Vaidina | Melissa GeorgeLiam HemsworthRachael Carpani |
| Metai | 2009 |
| Žanras | Mistinis trileris |
| Trukmė | 99 min. |
| Kalba | Anglų k. |
| Platintojas | Dan Films (JK)Icon Entertainment International |
| Kinematografija | Robert Humphreys |

**Trikampis** (angl. *Triangle*) – 2009 m. Didžiojoje Britanijoje pastatytas mistinis trileris. Filmą režisavo Christopher Smith.

Aktoriai
--------

* Melissa George – *Jess*
* Liam Hemsworth – *Victor*.
* Rachael Carpani – *Sally*.
* Emma Lung – *Heather*.
* Michael Dorman – *Greg*.
* Henry Nixon – *Downey*.
* Joshua McIvor – *Tommy*.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Džesė yra vieniša motina, kurios sūnus Tomis serga autizmu. Įkalbėta Grego ji sutinka plaukti žvejoti su juo ir jo draugais. Kelionės metu laivas patenka į keistą elektromagnetinę audrą, nuo kurios jie mėgina išsigelbėti įlipdami į pro šalį plaukiantį lainerį. Tačiau patekę į laivą, supranta, jog jis tuščias. Greitai ima dėtis keisti dalykai, grupelę kažkas nuolat seka. Paaiškėja, kad Džesė ir yra juos persekiojanti figūra ir jie visi pateko į laiko kilpą. Vienintelis būdas iš jos ištrūkti – nužudyti visus keleivius.

Atsiliepimai
------------

*Trikampis*  kritikų buvo įvertintas gana gerai. Rotten Tomatoes filmą įvertino 81%. Empire suteikė filmui keturias žvaigždutes iš penkių. *Variety* žurnalo nuomone, šis filmas turi kokią nors prasmę tik vertinant pagal jo paties fantastinę logiką. The Guardian kritikas *Trikampį* palygino su Mebijaus juosta. Jo kolega *Trikampį* pavadino „protingai ir įdomiai sukonstruotu siaubo filmu". Mažiausiai filmu susižavėjo *Entertainment Ireland* apžvalgininkas, sakęs „vaidyba gera, tačiau tai negali užmaskuoti fakto, kad šio filmo siaubas itin nebaisus ir greičiau greičiau paliks jus besukančius galvas, nei privers pašokti iš kėdės" ir skyrė tik dvi žvaigždutes iš penkių.

Geriausiai šį filmą įvertino *The Movie Spot*, davęs net 4,5 žvaigždutes iš 5.

Nuorodos
--------

1. ↑  Triangle Movie Reviews, Pictures„. Rotten Tomatoes. October 12, 2009.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
2. ↑  "Triangle (15)". Empire Reviews Central.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
3. ↑  Derek Elley (November 8, 2009). „Triangle". Variety.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
4. ↑  French, Philip (18 October 2009). „Bandslam". The Guardian.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
5. ↑   Bradshaw, Peter (15 October 2009). „Bandslam". The Guardian.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
6. ↑  Sheridan, Mike (October 22, 2009). „Triangle Review". Entertainment Ireland.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
7. ↑  „Film review: Triangle". Scotsman. October 15, 2009.. Nuoroda tikrinta January 16, 2010.
8. ↑  „Triangle Review". The Movie Spot. 23 March 2010.  Archyvuota kopija 2011-07-08 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta March 23, 2010.
| **Nikolajus Milenskis** |
| --- |
| Gimė | 1907 m. rugsėjo 24 d.Marijampolė |
| Mirė | 1990 m. gegužės 28 d. (82 metai)Kaunas |
|  |
| Veikla | Šiluminės fizikos tyrimų Lietuvoje pradininkas |
| Organizacijos | Kauno politechnikos institutas |
| Pareigos | docentas |
|  |
| Išsilavinimas | inžinierius mechanikas |
| Alma mater | Vytauto Didžiojo universitetas |

**Nikolajus Milenskis** (1907 m. rugsėjo 24 d. Marijampolė – 1990 m. gegužės 28 d. Kaunas) – Lietuvos inžinierius mechanikas, šiluminės fizikos tyrimų Lietuvoje pradininkas.

Biografija
----------

Baigė Marijampolės realinę gimnaziją, kurioje pirmenybė buvo teikiama gamtos mokslams. 1943 m. baigė Vytauto Didžiojo universitetą, nuo 1944 m. Vytauto Didžiojo universiteto (1946–1950 m. Kauno universitetas, 1950–1990 m. Kauno politechnikos institutas) dėstytojas, 1947 m. gruodžio 9 d. – 1966 m. liepos 1 d. Mechanikos fakulteto dekanas, 1947–1950 m. Teorinės mechanikos, 1949–1951 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos Šiluminės technikos ir žemės ūkio elektrifikacijos, 1951–1974 m. Kauno politechnikos instituto Šiluminės energetikos katedros vedėjas; nuo 1948 m. docentas.

Mokslinė veikla
---------------

Tyrimų sritis – prietaisai statybinių medžiagų termoizoliacinėms savybėms nustatyti, nustatymo metodai, užrašomųjų prietaisų konstravimas, skystojo kuro išpurškimo ir degimo problemos. Daug prisidėjo kuriant lietuviškąją technikos terminiją.

Bibliografija
-------------

* Bendroji šiluminė technika, vadovėlis, su kitais, 1974 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Nikolajus Milenskis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 130 psl.
| **Katerina Aštonangl. *Catherine Ashton*** |
| --- |
| ES Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai, EK vicepirmininkė |
|  |
| Gimė | 1956 m. kovo 20 d. (67 metai)Lankašyras, Anglija |
| Tautybė | britė |
| Sutuoktinis (-ė) | Peter Kellner |
| ES Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai, EK vicepirmininkė |
|  |
| Pareigos | EK vicepirmininkė, ES Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai |
|  |
| Alma mater | Londono universitetas |

**Katerina Margaret Ašton**  (angl. *Catherine Margaret Ashton*, g. 1956 m. kovo 20 d. Lankašyre) – Didžiosios Britanijos ir Europos politikė, Europos Sąjungos Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Europos Komisijos (EK) vicepirmininkė.

Biografija
----------

1977 m. baigė ekonomikos studijas Londono universitete. Aktyviai dalyvavo visuomeninėje, Leiboristų partijos veikloje. Vėliau dirbo vyriausybinėse institucijose : 2001–2004 m. buvo Švietimo ministerijos parlamentinė sekretorė (atsakinga už ikimokyklinio ugdymo programos *Sure Start* įgyvendinimą), 2004–2007 m. – Konstitucinių reikalų ministerijos parlamentinė sekretorė. 2006 m. tapo Slaptosios tarybos nare. Paskutiniame Tony Blairo kabinete buvo Teisingumo ministerijos parlamentinė sekretorė. Suformavus premjero G.Brauno vyriausybę, 2007 m. tapo Lordų Rūmų vadove ir Slaptosios tarybos lorde-pirmininke.

2008 m. spalio mėn. paskirta Europos Komisijos nare, atsakinga už prekybą. 2009 m. lapkričio mėn. Europos Vadovų Taryba paskyrė ją Vyriausiąja įgaliotine (VĮ) užsienio reikalams ir saugumo politikai (Lisabonos sutartyje numatyta, kad VĮ turi būti Europos Komisijos (EK) nariu ir pirmininkauti Užsienio reikalų tarybai). Vyriausiajam įgaliotiniui pavestas funkcijas įgyvendinti padeda įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT).

2010 m. vasario mėn. ji paskirta ir EK vicepirmininke.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  K. Ašton žada įrodyti, kad yra tinkamiausia darbui ES diplomatijos vadovo poste (ve.lt inf.)

  



| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai:**Baronienė Amos** | **Lordų rūmų pirmininkė**2007 – 2008 m. | Po to:**Janet Royall** |
| Prieš tai:**Baronienė Amos** | **Lordų tarybos pirmininkė**2007 – 2008 m. | Po to:**Janet Royall** |
| Prieš tai:**Piteris Mandelsonas** | **Europos Komisijos prekybos komisarė**2008 – 2009 m. | Po to:**Benita Ferero-Valdner** |
| Prieš tai:**Piteris Mandelsonas** | **Didžiosios Britanijos atstovė Europos Komisijoje** 2008 m. spalio 3 d. – 2014 m. lapkričio 1 d. | Po to:**Džonatanas Hilas** |
| Prieš tai:**Benita Ferero-Valdner(užsienio ryšių ir kaiminystės komisarė)Chavjeras Solana(Vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams)** | **Europos Sąjungos Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai**2009 m. gruodžio 1 d. – 2014 m. lapkričio 1 d.  | Po to:**Federica Mogherini** |
| Prieš tai:**Margot Wallström** | **Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja** 2010 m. vasario 10 d. – 2014 m. lapkričio 1 d.  | Po to:**Federica Mogherini** |
| **Rimantas Taraškevičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1949 m. liepos 18 d. (74 metai)Lietuva Biliūnai, Raseinių rajonas |
| Sutuoktinis (-ė) | Nijolė |
| Vaikai | Tadas, Rūta |
|  |
| Partija | „Klaipėdos" visuomeninis rinkimų komitetas |
|  |
| Išsilavinimas | Kauno politechnikos institutas |

**Rimantas Taraškevičius** (g. 1949 m. liepos 18 d. Biliūnuose, Raseinių rajonas) – inžinierius statybininkas, Lietuvos ir Klaipėdos miesto savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1967 m. baigė Klaipėdos IV vidurinę mokyklą. 1972 m. baigė Kauno politechnikos instituto Statybos fakultetą, inžinierius.

1972 m. Klaipėdos statybos tresto pirmosios valdybos meistras, 1975 m. šios valdybos vyriausiasis inžinierius, 1980 m. valdybos viršininkas. 1983–1991 m. Klaipėdos statybos tresto vyriausiojo inžinieriaus pavaduotojas, vyriausiasis inžinierius, valdytojo pirmasis pavaduotojas gamybai, be kitų, dalyvavo Kelto Klaipėda–Mukranas objektų Klaipėdos uoste statyboje. 1991 m. privatizavus Statybos trestą vadovavo negamybiniam susivienijimui „Klaipėdos statyba", 1993–1995 m. UAB „Klaipėdos monolitas". 1995–2001 m. koncerno „Vakarų statyba" prezidentas, Vakarų Lietuvos pramonės ir finansų korporacijos Statybos departamento direktorius. Per 28 metus jam vadovaujant pastatyta Klaipėdos kartono gamykla, Lengvosios atletikos maniežas, Klaipėdos mėsos kombinatas, Klaipėdos duonos kombinatas, Baltijos žvejų kolūkio konservų fabrikas, Dumpių valomieji įrenginiai ir daugelis kitų objektų.

2001–2003 m. 2003–2007 m. ir 2007–2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės meras. Lietuvos savivaldybių asociacijos valdybos narys, Klaipėdos regiono plėtros tarybos narys. Jam vadovaujant, Klaipėdos miesto taryba pirmoji šalyje įteisino netradicinę bendravimo su gyventojais formą – „Klaipėdiečių tribūną", kai kiekvienas gyventojas turi galimybę tarybos posėdyje tiesiogiai kreiptis į tarybos narius ir išsakyti savo problemas bei pageidavimus.

Nuo 1994 m. Lietuvos centro sąjungos narys, nuo 2003 m. Lietuvos liberalų ir centro sąjungos tarybos narys ir Klaipėdos skyriaus pirmininkas.

1990–1995 m. Klaipėdos miesto tarybos deputatas, 1995–1997 m. 1997–2000 m. 2000–2003 m. 2003–2007 m. 2007–2011 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos ir nuo 2015 m. Klaipėdos miesto savivaldybės tarybos narys. Vienintelis, dirbęs visose jos kadencijose.

Klaipėdos valstybinio jūrų uosto plėtros tarybos narys, Lietuvos statybininkų asociacijos prezidiumo narys, Rotary klubo narys, krepšinio klubo „Neptūnas" valdybos narys. Sutuoktinė Nijolė, vaikai Tadas, Rūta.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Kelto Klaipėda–Mukranas objektų statyba
2. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Liberalų ir centro sąjunga – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-10-15 iš Wayback Machine projekto.


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Eugenijus Gentvilas** | **Klaipėdos miesto meras**2001–2011 m. | Po to:**Vytautas Grubliauskas** |
| Hamiltonasangl. *Hamilton* |
| --- |
| *Miesto rotušė* |
|  |
| 

HamiltonasHamiltonas

32°18′0″ š. pl. 64°47′0″ v. ilg.﻿ / ﻿32.30000°š. pl. 64.78333°r. ilg.﻿ / 32.30000; 64.78333﻿ (Hamiltonas (Bermuda))Koordinatės: 32°18′0″ š. pl. 64°47′0″ v. ilg.﻿ / ﻿32.30000°š. pl. 64.78333°r. ilg.﻿ / 32.30000; 64.78333﻿ (Hamiltonas (Bermuda)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-4)------ vasaros: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Bermudos vėliava Bermuda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1790 m. |
| **Meras** | Charles R. Gosling |
|  |
| **Gyventojų** () | 969  |
|  |
| **Tinklalapis** |  |
|  **Vikiteka** | Hamiltonas |

**Hamiltonas** (angl. *Hamilton*) – Bermudos salyno (JK užjūrio teritorija) Atlanto vandenyne sostinė. ~1500 gyventojų. Miestas yra Pembroko parapijoje. Hamiltonas nėra didžiausias Bermudos miestas, savo dydžiu nusileidžia istorinei sostinei – Sent Džordžui. Pasaulinės konsultacijų ir technologijų aptarnavimo kompanijos Accenture būstinė, romo gamybos kompanijos Bacardi būstinė.

Istorija
--------

Miestas pradėjo kurtis 1790 m. Nuo 1815 m. tapo kolonijos sostine (perkelta iš Sent Džordžo). 1897 m. pastatyta katedra, o Hamltonui suteiktas miesto (*city*) statusas. Miestas pavadintas buvusio Bermudos gubernatoriaus Henry Hamilton garbei.

Sportas
-------

* YMSC Bluebirds – futbolo klubas; rungtyniavo aukščiausioje šalies lygoje.

Išnašos
-------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
| **Česlovas Banevičius** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1954 m. liepos 30 d. (69 metai)Atagai, Nižnij Udinsko rajonas, Irkutsko sritis, Rusija |
| Sutuoktinis (-ė) | Rita |
| Vaikai | Daiva, Robertas, Šarūnas |
|  |
| Veikla | Lietuvos ir Klaipėdos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Tėvynės sąjunga - Lietuvos krikščionys demokratai |
|  |
| Alma mater | Lietuvos veterinarijos akademija |

**Česlovas Banevičius** (g. 1954 m. liepos 30 d. Atagai, Nižnij Udinsko rajonas, Irkutsko sritis, Rusija) – Lietuvos ir Klaipėdos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1972 m. baigė Priekulės vidurinę mokyklą, 1981 m. – Lietuvos veterinarijos akademiją.

1977–1992 m. Priekulės paukštininkystės, Gegužės 1-osios ūkių vyriausiasis veterinarijos gydytojas. 1992–1997 m. A. Knabiko veterinarijos vaistinės veterinarijos gydytojas.

1997–2000 m. Klaipėdos rajono savivaldybės meras. 2000–2007 m. UAB „Kontvainiai" direktorius. 2007–2015 m. Klaipėdos rajono savivaldybės administracijos direktorius, 2015–2019 m. ir nuo 2021 m. – direktoriaus pavaduotojas.

1997–2007 ir 2019–2021 m. Klaipėdos rajono savivaldybės tarybos narys.

1996–2018 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatorių) narys. 

Lietuvos kiaulių augintojų asociacijos tarybos narys. Žmona Rita, vaikai Daiva, Robertas, Šarūnas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑   Archyvuota kopija 2021-08-27 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑
**Euklido teorema** – pagrindinė skaičių teorijos teorema, teigianti, kad pirminių skaičių yra be galo daug. Pirmą kartą teoremą įrodė Euklidas savo veikale „Pradmenys". Yra ne vienas šios teoremos įrodymų.

Pirminių skaičių pasiskirstymą begalinėje natūraliųjų skaičių aibėje aprašo pirminio skaičiaus teorema.

Euklido įrodymas
----------------

Euklidas pasiūlė įrodymą, paskelbtą savo veikale „Pradmenys", IX knygoje, 20-ajame teiginyje.

Tegul *p*1, *p*2, …, *p**n* – baigtinis pirminių skaičių sąrašas, o *P* = *p*1*p*2…*p**n* – šių pirminių skaičių sandauga. Tegu *q* = *P* + 1, tada *q* yra arba pirminis skaičius, arba sudėtinis skaičius.

* Jeigu *q* yra pirminis, tada duotas sąrašas yra nepilnas, nes pačio *q* nėra jame.
* Jeigu *q* yra sudėtinis, tai tada egzistuoja toks skaičius *p*, kuris dalina *q*. Jeigu *p* būtų sąraše, tai jis dalintų ir *P*, ir *P* + 1. Taigi turėtų dalyti ir jų skirtumą, t. y. (P+1) – P = 1. Kadangi joks pirminis skaičius nedalo 1, jis negali būti sąraše. Iš to seka, kad turi būti dar vienas pirminis skaičius, kurio nėra tame sąraše.

Nuorodos
--------

* Eric W. Weisstein, Euclid's Theorems, MathWorld. **(**angl.**)**
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Portobelasisp. *Portobelo* |
| --- |
| *Muitinė ir įtvirtinimų liekanos* |
|  |
| 

PortobelasPortobelas

9°33′0″ š. pl. 79°39′0″ v. ilg.﻿ / ﻿9.55000°š. pl. 79.65000°r. ilg.﻿ / 9.55000; 79.65000﻿ (Portobelas)Koordinatės: 9°33′0″ š. pl. 79°39′0″ v. ilg.﻿ / ﻿9.55000°š. pl. 79.65000°r. ilg.﻿ / 9.55000; 79.65000﻿ (Portobelas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Panamos vėliava Panama |
| **Provincija** | Kolono provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 1 485  |
|  |
|  **Vikiteka** | Portobelas |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 135 |

**Portobelas** (isp. *Portobelo*) – miestas centrinėje Panamoje, Kolono provincijoje, Karibų jūros pakrantėje, prie Portovelo upės žiočių. Kelias į Koloną, nedidelis uostas. Verčiamasi turizmu.

Portobelas žymus savo kolonijinių laikų įtvirtinimais, 1980 m. įtrauktais į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Mieste ir jo apylinkėse yra Santjago de la Glorijos, San Cheronimo, San Fernando, San Fernandino tvirtovių liekanos. Taip pat yra to meto Dieviškojo Šv. Jono bažnyčia, Šv. Pilypo bažnyčia, mersediečių ordino konventas, muitinė ir kiti XVII – XIX a. pastatai.

Istorija
--------

1502 m. Portobelo įlanką atrado Kristupas Kolumbas. 1597 m. Fransiskas Velardė i Merkadas įkūrė uostą, kurį pavadino San Felipe de Portobelu. XVI–XVIII a. jis buvo vienas svarbiausių Naujosios Granados uostų. Per jį gabentas auksas iš Peru (laivais buvo gabenamas iki Panamos uosto, toliau sausumos keliu („Kryžiaus keliu") iki Portobelo, o iš čia – laivais į Ispaniją). Mieste vykdavo didelės mugės. Nors Portobelo uostas buvo gerai įtvirtintas, gausūs tauriųjų metalų lobiai itin viliojo piratus. 1592 m. čia žuvo garsus anglų piratas Frensis Dreikas. Tačiau 1601 m. miestą apiplėšė Viljamas Parkeris, o 1688 m. – Henris Morganas. Paskutinį kartą Portobelas nusiaubtas 1739 m. Nuo to laiko uosto reikšmė sumenko, dalis krovinių buvo gabenama pro Filipinus.

* San Cheronimo tvirtovėSan Cheronimo tvirtovė
* Santjago baterijaSantjago baterija
* Šv. Jono bažnyčiaŠv. Jono bažnyčia

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Panamoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
*Panamos Karibų jūros tvirtovės: Portobelas/San Lorensas* (1980) · Darjeno nacionalinis parkas (1981) · Archeologinė Senosios Panamos vieta ir Panamos istorinis rajonas (1997) · Talamankos kalnagūbris/La Amistado tarptautinis parkas (1983, kartu su Kosta Rika) · Koibos nacionalinis parkas ir jūros apsaugos specialioji zona · (2005) |  |
|  |
|  Nematerialusis | 
Pintao skrybėlių pynimo amatas (2017) · Kongo kultūros ritualai ir šventės (2018) · Šokiai ir išraiškos, susiję su devintinėmis (2021) · **ICH gerųjų apsaugos patirčių programa kultūrinei ir ekologinei Jūros vėžlių šventei Armiloje** (2023) |

 |
Kalifornijos slėnis fiziniame žemėlapyje
**Kalifornijos slėnis** (angl. *Valley of California*), dar žinomas kaip ***Centrinis slėnis*** (*Cental Valley*) arba ***Didysis slėnis*** – tektoninis slėnis Jungtinių Amerikos Valstijų vakaruose, Kalifornijoje, tarp Siera Nevados kalnų rytuose ir Pakrantės kalnagūbrių vakaruose, tęsiasi lygiagrečiai pagal Ramiojo vandenyno pakrantę. Ilgis iš šiaurės į pietus 725 km, plotis 65–80 km. Sudarytas iš kainozojaus nuosėdinių (daugiausia aliuvinių) uolienų.

Slėnį sudaro 3 dalys: Sakramento slėnis šiaurėje, San Choakino slėnis pietuose ir Tularo baseinas pačiuose pietuose. Slėniu teka Sakramento ir San Choakino upės, sutekančios į San Fransisko įlanką (įtekėdamos sudaro deltą). Pietuose yra druskingų ežerų. Klimatas Kalifornijos slėnyje žemyninis, šiaurėje subtropinis, pietuose tropinis. Per metus vidutiniškai iškrenta 200–500 mm kritulių. Šiaurinę dalį užima subtropinės stepės su raudonžemiais ir rudžemiais, o pietinę – pusdykumės.

Kraštovaizdis San Luiso laukinės gamtos draustinyje
Yra gamtinių dujų, naftos, aukso, platinos telkinių. Kalifornijos slėnis – svarbi visų JAV drėkinamosios žemdirbystės sritis, įrengta daug drėkinamųjų kanalų. Auginami įvairūs vaisiai, daržovės, riešutai (migdolai, pomidorai, vynuogės, abrikosai, šparagai), medvilnė, cukriniai runkeliai, kviečiai, ryžiai.

Didžiausi Kalifornijos slėnio miestai: Sakramentas, Fresnas, Beikersfildas, Redingas, Modestas, Mersedas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kalifornijos slėnis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
2. ↑  *Калифорнийская\_долина*,Большая советская энциклопедия, T. XI (Италия—Кваркуш). – Москва: Советская энциклопедия, 1973
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Heikė Kamerlingas Onesasol. *Heike Kamerlingh-Onnes*,** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1853 m. rugsėjo 21 d.Groningenas |
| Mirė | 1926 m. vasario 21 d. (72 metai)Leidenas |
| Tautybė | olandas |
|  |
| Veikla | olandų fizikas |
| Sritis | medžiagos savybės esant labai žemai temperatūrai |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Nobelio fizikos premijos laureatas |
|  |
|  **Vikiteka** | Heike Kamerlingh Onnes |

**Heikė Kamerlingas Onesas** (ol. *Heike Kamerlingh-Onnes*, 1853 m. rugsėjo 21 d. Groningenas – 1926 m. vasario 21 d. Leidenas) – olandų fizikas, Nobelio fizikos premijos laureatas.

Biografija
----------

1878 m. baigė Groningeno universitetą. 1878-1882 dirbo Delfto politechnikos mokykloje, 1880-1882 m. joje dėstė. 1882-1923 m. Leideno universiteto profesorius. 1894 m. šiame universitete įkūrė kriogeninę laboratoriją.

Nuo 1883 m. Nyderlandų mokslų akademijos ir daugelio užsienio šalių mokslų akademijų narys.

Mokslinių tyrimų svarbiausia sritis – medžiagos savybės esant labai žemai temperatūrai. 1908 m. pirmasis 0,9 °K temperatūroje suskystino helį. 1911 m. tirdamas grynųjų metalų (gyvsidabris, alavas, švinas, talis) elektrinę varžą labai žemoje temperatūroje atrado superlaidumą.

1913 m. už medžiagų žemose temperatūrose tyrinėjimus, vedusius prie helio suskystinimo, įvertintas Nobelio fizikos premija.
| **Raimondas Kurlianskis** |
| --- |
| Gimė | 1965 m. rugsėjo 10 d. (58 metai) |
| Tautybė | lietuvis |
| Sutuoktinis (-ė) | Rima Kurlianskienė |
| Vaikai | Ieva, Agnė |
|  |
| Veikla | vadybininkas, UAB „MG Baltic Media" ir UAB „Alfa Media" vadovas |
| Sritis | verslas |
| Organizacijos | koncernas „MG Baltic" |
| Pareigos | viceprezidentas |
|  |
| Išsilavinimas | aukštasis |
| Alma mater | VU Ekonomikos fakultetas, ekonomistas; VU TVM, verslo vadybininkas |

**Raimondas Kurlianskis** (g. 1965 m. rugsėjo 10 d.) – vadybininkas, koncerno „MG Baltic" viceprezidentas,
UAB „MG Baltic Media" ir UAB „Alfa Media" vadovas.

Biografija
----------

Studijavo Vilniaus universitete, baigė VU Ekonomikos fakultetą, įgijo darbo ekonomikos specializaciją. Vilniaus universiteto Tarptautinio verslo mokykloje baigė tarptautinio verslo administravimą.

1990-1991 m. VU Ekonomikos fakulteto Valdymo ir tarptautinių ekonominių santykių katedros dėstytojas-stažuotojas;
1992 m. TŪB „Lietuvos investicija" ekonomistas-ekspertas;
1992–1996 m. IAB „Investicijos fondas" investicijų valdytojas;
1997–1998 m. UAB „Ifanta", direktoriaus pavaduotojas;
Nuo 1998 m. „MG Baltic Investment" (buv. „Ifanta") generalinis direktorius;
2004-2005 m. Lietuvos telegramų agentūros „ELTA" generalinis direktorius.

Žmona Rima. Dukterys Ieva ir Agnė.

Pomėgiai: istorija, knygos (temos: kariniai konfliktai, valstybių lyderiai), žvalgyba.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Raimondas Kurlianskis Archyvuota kopija 2009-12-14 iš Wayback Machine projekto. (MG Baltic inf.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Nikolajus Kasatkinas** |
| --- |
|  |
| Nikolajus Kasatkinas |
| Gimė | 1859 m. gruodžio 25 d. (163 metai)Maskva |
| Mirė | 1930 m. gruodžio 17 d. (92 metai)Maskva |
| Tautybė | rusas |
|  |
| Veikla | rusų dailininkas impresionistas, pedagogas. |
|  |
|  **Vikiteka** | Nikolajus Kasatkinas |

**Nikolajus Kasatkinas** (rus. *Никола́й Алексе́евич Каса́ткин*, 1859 m. gruodžio 25 d. Maskva – 1930 m. gruodžio 17 d. Maskva) – rusų dailininkas impresionistas, pedagogas.

Biografija
----------

1873–1883 m. mokėsi Maskvos tapybos, skulptūros ir architektūros mokykloje pas Vasilijų Perovą, o 1894-1917 m. pats joje dėstė. Tarp jo mokinių Borisas Johansonas, Konstantinas Juonas, Vytautas Kairiūkštis, Nikolajus Krymovas ir daug kitų vėliau garsių dailininkų.

Nuo 1891 m. dailininkų grupės, pasivadinusios „Peredvižnikais", narys. Nuo 1922 m. „Revoliucinės Rusijos dailininkų asociacijos" narys.

Darbų galerija
--------------

* Darbininkų šeimoje, 1890– 1900 m.Darbininkų šeimoje, 1890– 1900 m.
* „Apygardos teismo koridoriuje", 1897 m. „Apygardos teismo koridoriuje", 1897 m.
* „Kas?", 1897 m. „Kas?", 1897 m.
* „Šachtininkė", 1894 m. „Šachtininkė", 1894 m.
**Victorio** (*Bidu - ya*, *Beduiat*, 1825 m. – 1880 m. spalio 14 d.) – čirikavų apačių čihene būrio vadas, gyvenęs dabartinės Naujosios Meksikos teritorijoje. Kartu su kitais apačių lyderiais ir vadais kovojo su amerikiečiais.

Biografija
----------

Victorio užaugo čihene būryje (kartais vadinamame rytų čirikavais). Ne apačiai vienu metu skleidė gandus, kad jis yra pusiau meksikietis, tačiau nėra jokių akivaizdžių to įrodymų. Taip pat ne apačiai teigė, kad jis ar jo būrys turi giminystės ryšių su navahais ir jų vadinamas „Tas kuris tikrina savo arklį". Victorio sesuo buvo garsi moteris karė – Lozen („Vikri arklių vagė").

Eidamas trečią dešimtį kartu su Geronimo ir kitais apačių lyderiais ėmė dalyvauti reiduose prieš baltuosius kolonistus. Pagal papročius vėliau tapo Karštųjų versmių apačių (dar vadinamų mimbrenų) ir meskelerų vadu ir tęsė kovas su JAV kariuomene. Nuo 1870 iki 1886 m. Victorio ir jo būrys (ar tik jo būrys) buvo perkėlinėjami į tris skirtingus rezervatus, į kai kuriuos ne po vieną kartą, ir kiekvieną kartą jie pabėgdavo. Victorio labiausiai troško gyventi savo protėvių žemėse. Ojo Kaliente rezervatas buvo įkurtas apačių tradicinėse žemėse. 1877 m. Victorio ir jo būrys buvo perkelti į San Karlo rezervatą Arizonos teritorijoje. Victorio su savo žmonėmis ir kitais apačių būriais kaipmat pabėgo iš jo. Victorio vadovavo reidui prieš JAV naujakurius netoli Almo (Naujoji Meksika), pavadintu „Almos skerdynėmis". Reido metu užpuolė sidabro kasyklos darbininkus, nužudė jų vadovą seržantą Džeimsą Kūnei ir dar du darbininkus, vėliau netoliese nužudė 35 avių augintojus. Žudynės buvo nutrauktos atvykus kareiviams iš Bajardo forto.

1880 m. spalio mėnesį Meksikos kareivių būrys apsupo Victorio ir jo žmones netoli Cerro Tres Castilloss, dabartinėjė Čihuahua Meksikos valstijoje. Victorio ir daugelis jo būrio narių žuvo, išsigelbėjo tik kelios moterys su vaikais.

Nuorodos
--------

* NATIVE AMERICAN LEGENDS. Victorio - Fighting for Ancestral Lands

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RApačiai |
| --- |
|  |
| Kalbos | 

Pietų atapaskų kalbos
 |
|  |
| Karai | 

Apačių karai • 
Baskomo afera • 
Apačių perėjos mūšis
 |
|  |
| Genčių vadai | 

Mangas Coloradas • 
Geronimo • 
Kočizas • 
Nana • 
Victorio • 
Eskiminzinas • 
Delšajus
 |
|  |
| Kiti apačiai | 

Juh • 
Taza • 
Andrew Vasquez
 |
|  |
| Gyvenamieji būstai | 

Hoganas • 
Vigvamas
 |

 |

Išnašos
-------

1. ↑  (nd) Alma Massacre Archyvuota kopija 2008-10-07 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 6/11/07.
| ***Šachas karalienei*** |
| --- |
|  |
|  |
| Kilmės šalis |  Italija Vokietija |
| Režisierius | Pasquale Festa Campanile |
| Metai | 1969 |
| Žanras | drama |
| Trukmė | 95 min. |
| Kalba | italų |
| **IMDb įrašas** |

**Šachas karalienei** (it.  *Scacco alla regina*) – 1969 m. Italijoje sukurta drama.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Rosanna Schiaffino – Margaret
* Haydee Politoff – Silvija
* Romolo Valli – Enriko
* Aldo Giuffre – Spartakas
* Daniela Surina – Dina
* Gabriele Tinti – Franko

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Silvija įsidarbina tarnaite pas aktorę Margaret, garsėjančią savo valdingu charakteriu. Tarp nuolankios merginos ir jos šeimininkės nusistovi valdovės ir vergės santykiai: Margaret įvairiais būdais žemina ir reikalauja keisčiausių dalykų, o ši, peržengusi visas ribas, paklūsta. Paskutiniu išmėginimu tampa aukcionas, kuriame Margaret nusprendžia parduoti Silviją kaip vergę kam nors iš savo draugų...
Vienos dešrelės
**Dešrelė** (pranc. *saucisse*, rus. *Сосиска*, vok. *Wiener Würstchen, Wiener* ) – dešros gaminys iš sumaltos virtos mėsos ar jos pakaitalų. Tai nedidelė pagal savo matmenis dešra, tačiau, skirtingai nuo įprastinės dešros, vartojimui tinkama paprastai po nedidelio terminio apdirbimo verdant ar kepant. Trumpa stora dešrelė dar vadinama sardele.

Istorija
--------

Šiuolaikinių dešrelių pradininku laikomas mėsininkas Johanas Laneris (1772-1845), kuris nuo 1805 m. persikėlė iš Frankfurto į Vieną. Klausimas, kas tikrai yra dešrelių autorius, yra senas ginčas tarp Frankfurto ir Vienos miestų. Frankfurte dešrelės buvo gaminamos nuo viduramžių, bet pirmą kartą Vienos dešrelėse buvo panaudotas jautienos ir kiaulienos mišinys - pagal šį receptą gaminamos šiuolaikinės dešrelės. Jos yra vienas pagrindinių ingredientų vokiškoje virtuvėje.

Buvusioje SSRS masinė dešrelių gamyba pradėta 1936 m. Tuo laiku buvo atidaryta bent 20 naujų mėsos kombinatų Maskvoje, Leningrade, Sverdlovske.

Įvairovė
--------

Įvairių rūšių dešrelės gali žymiai skirtis savo matmenimis, spalva, apvalkalu (natūraliu ar dirbtiniu), paruošimo būdu. Klasikinės dešrelės – Frankfurto (parūkomos), Miuncheno – (baltos), Vienos (iš kiaulienos ir jautienos, su prieskoniais). Tarp kitų rūšių – dietinės (iš paukštienos), sojų mėsos dešrelės, grilinės (kepimui grilyje), pieniškos (sudėtyje yra nugriebto sauso pieno), medžiotojų (smarkiai rūkytos), su sūriu, sardelės ir kt. Priklausomai nuo rūšies, valgomos virtos ir nevirtos, keptos, troškintos. Supjaustytos gali būti dedamos kaip ingredientai į kitus patiekalus. Su dešrelėmis ruošiami dešrainiai, omletai, Bratwurst, įvairūs užkandžiai.

Lietuviškoje virtuvėje dešrelė plačiai naudojama. Tai nedidelė, plona, paprastai virta dešra. Pasitaiko neteiktina svetimybė *sasiska* ar *sosiska* .

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Discounter: Der Kampf um das billigste Wiener Würstchen". *Die Welt* (vokiečių). 2015-10-15. Nuoroda tikrinta 2016-09-17.
2. ↑
3. ↑  Dešrelė (*lkz.lt*)
4. ↑


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Dešrelė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |