Gdansko laivų statykla|  
Laivų statyklos vaizdas |
| Originalus pavadinimas | Stocznia Gdańska |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Laivų statyba |
| Pirmtakas (-ai) | „Schichau-Werft" ir „Danziger Werft" |
| Įkurta | 1945 m. |
| Centrinė būstinė | Gdanskas, Lenkija Lenkija |
| Svarbiausi darbuotojai | Andrzej Stokłosa |
| Produkcija | Laivai, laivų įranga ir mechanizmai, vėjo jėgainių bokštai |
| Tinklalapis | gdanskshipyard.pl |

**Gdansko laivų statykla** (lenk. *Stocznia Gdańska*) – laivų statybos įmonė, veikianti Gdanske, Lenkijoje. Žinoma kaip vieta, kur 1980 m. susikūrė profsąjungų judėjimas „Solidarumas". Įmonei suteiktas Europos paveldo ženklas.

Istorija
--------

Laivų statykla įsteigta 1945 m. dviejų vokiečių statyklų „Schichau-Werft" ir „Danziger Werft" vietoje. Jos buvo smarkiai sugriautos Antrojo pasaulinio karo metais. 1948 m. Gdanske buvo nuleistas į vandenį pirmasis laivas „Sołdek".

Iki 1969 m. pastatyti 526 laivai bendro 2507,2 tūkst. t. tonažo. 1960–aisiais kasmet buvo pastatoma apie 30 laivų. 1968 m. Gdanske pastatyta laivų, kurių bendras tonažas buvo 48,5 tūkst. t. Pagrindine statyklos produkcija buvo šiuolaikiniai žvejybos laivai. Buvo statomi prekybiniai laivai, skirti daugiausiai gabenti smulkius krovinius. Statykla gamino taip pat laivų įrangą ir mechanizmus. Didesnė dalis produkcijos buvo eksportuojama, o svarbiausia laivų pirkėja buvo Sovietų Sąjunga.

1970–1989 m. statykla vadinta Lenino vardu.

Gdansko statyklos vartai
Gdansko Lenino laivų statykla tradiciškai buvo darbininkų protestų centru Lenkijos Liaudies Respublikoje (LLR). 1980 m. rugpjūčio mėnesį Gdansko statykloje kilęs streikas privertė komunistinę LLR valdžią legalizuoti pirmąją Rytų Europoje nepriklausomą profsąjungą „Solidarumas". Būtent čia Lechas Valensa su vicepremjeru Mečislovu Jagelskiu pasirašė istorinius 1980 m. rugpjūčio 31 d. susitarimus. 1981 m. gruodyje Gdansko laivų statykloje buvo įsikūręs visos Lenkijos „Solidarumo" streikų komitetas. Gdansko laivų statykla suvaidino svarbų vaidmenį 1988 m.
streikų bangoje, nuo kurios prasidėjo LLR žlugimas. 

1990–1996 m. laivų statykla dirbo kaip akcinė bendrovė, kurios daugiau kaip 60 % akcijų priklausė valstybei, likusios – darbuotojams. Teismo sprendimu 1996 m. rugpjūčio 8 d. įmonei paskelbus bankrotą, „Solidarumas" pradėjo aukų rinkimo kampaniją. 1997 m. gruodžio mėn. pavyko surinkti daugiau kaip $1,6 mln. Darbas laivų statykloje nesustojo, bet įmonėje darbuotojų ir produkcijos apimtys smarkiai sumažėjo.

1998 m. akcinė bendrovė parduota, jos savininke tapo Gdynės laivų statykla. Reorganizuota į *Stocznia Gdańska – Grupa Stoczni Gdynia S.A*. 2006 m. rugpjūtyje Gdansko įmonė buvo išskirta iš korporacijos, tapo savarankiška. 2007 m. lapkritį 75 % akcijų paketą įsigijo ukrainiečių koncernas „ISD Polska", 25 % liko valstybinei Pramonės vystymo agentūrai.

Šiuo metu laivų statykloje dirba apie 2000 žmonių (10 kartų mažiau nei 1980–aisiais). Ekonominė įmonės padėtis nestabili. 2013 m. pavasarį sutriko algų mokėjimas darbuotojams. 2013 m. rugsėjo 26 d. „Solidarumo" profsąjungos skyrius, vadovaujamas Karolio Guzikevičiaus, laivų statykloje organizavo streikus su keliais šimtais dalyvių. Donaldo Tusko vyriausybė atsisakė skirti subsidijas įmonei, kurios trys ketvirtadaliai priklausė ukrainiečių kapitalui.

Legendinę laivų statyklą pavyko išsaugoti. Tačiau tai buvo padaryta daugiausiai dėl politinių ir ideologinių priežasčių, be to, įmonę veikia Europos Sąjungos institucijų administracinis ir ekonominis spaudimas.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Gdansko laivų statykla** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos paveldo ženklas |
| --- |
|  |
| 2014 | 
Karnunto archeologinis parkas (Austrija) · Didžiosios gildijos salė Taline (Estija) · Vesterboko perkėlimo stovykla (Nyderlandai) · Taikos rūmai Hagoje (Nyderlandai) |  |
|  |
| 2015 | 
Senovės Atėnų centras (Graikija) · Aragono karūnos archyvas Barselonoje (Ispanija) · Studentų rezidencija Madride (Ispanija) · Alčidės Gasperio namų muziejus Pieve Tesino (Italija) · Gdansko laivų statykla (Lenkija) · Gegužės trečiosios Konstitucija (Lenkija) · Liublino unija (Lenkija) · Kaunas 1919-1940 m. (Lietuva) · Kliuni abatija (Prancūzija) · Roberto Šumano namas (Prancūzija) · Mirties bausmės panaikinimo chartija (1867) (Portugalija) · Koimbros universiteto biblioteka (Portugalija) · Franjos partizanų ligoninė (Slovėnija) · Europos pikniko memorialinis parkas Soprone (Vengrija) · Hambacho pilis (Vokietija) · Miunsteris ir Osnabriukas: Vestafalijos taikos vietos (Vokietija) |
|  |
| 2016 | 
Vienos imperatorių rūmai (Austrija) · Mundaneumas (Belgija) · Olomouco Pšemislų pilis ir Arkdiecezijos muziejus (Čekija) · Tartu universiteto istorinis ansamblis (Estija) · Neandertaliečio vietovė Krapinoje (Kroatija) · Pirmojo pasaulinio karo kapinės Nr. 123 (Lenkija) · Sagreso kyšulys (Portugalija) · Europos institucijos Strasbūre (Prancūzija) · Ferenco Listo muzikos akademija (Vengrija) |
|  |
| 2018 | 
Bua diu Kazjė, Šarlerua (Belgija) · Kadino tvirtovė Trentine (Italija) · Šengeno kaimas: Šengeno sutarties vieta (Liuksemburgas) · Mastrichto sutartis (Nyderlandai) · Natsveilerio-Struthofo koncentracijos stovykla (Prancūzija ir Vokietija) · Sigheto memorialas (Rumunija) · Šv. Dvasios bažnyčia, Javorka (Slovėnija) · Didžioji Budapešto sinagoga (Vengrija) · Leipcigo muzikinio palikimo vietovės (Vokietija) |
|  |
| 2019 | 
Verkbundo gyvenamieji namai Europoje (Werkbundsiedlung​, Vaizenhofo kolonija, WUWA) (Austrija, Čekija, Lenkija, Vokietija) · Gailestingumo kolonijos (Belgija ir Nyderlandai) · Kinžvarto pilis (Čekija) · Senosios Ostijos archeologinė vietovė (Italija) · Trys Broliai Rygoje (Latvija) · Atminties vieta Lambinovicėje (Lenkija) · Azorų povandeninis kultūrinis paveldas (Portugalija) · Šanbon sur Linjonas (Prancūzija) · Zdravljica - Europos tautų pavasario žinutė (Slovėnija) · Sentendrės gyvenamasis paveldas (Vengrija) |

 |