*Kitos reikšmės – Švč. Mergelės Marijos bažnyčia.*
Koordinatės: 54°40′44.50″ š. pl. 25°17′25.50″ r. ilg.﻿ / ﻿54.6790278°š. pl. 25.2904167°r. ilg.﻿ / 54.6790278; 25.2904167

|  Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Vilniaus I |
| **Savivaldybė** | Vilniaus miesto savivaldybė |
| **Gyvenvietė** | Vilnius |
| **Adresas** | Savičiaus g. 15 |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1768 m. |
| **Stilius** | barokas |

**Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos bažnyčia** - stovi Vilniuje, Senamiestyje, Savičiaus g. Vienintelis Lietuvoje vienabokštis vėlyvojo baroko kulto pastatas ir paskutinis Vilniaus baroko paminklas. Priklausė vienuoliams augustinams.

Istorija
--------

Nuo 1679 m. augustinai kūrėsi kvartale tarp Bokšto, Savičiaus ir Augustijonų gatvių. Čia jie pasistatė medinę bažnyčią ir keliuose mūriniuose namuose įkūrė Juodųjų augustinų vienuolyną. Medinė bažnyčia sudegė. Vietoj jos 1746-1768 m. pastatė mūrinę vėlyvojo baroko (rokoko) stiliaus bažnyčią, pavadintą Marijos Ramintojos vardu, su vienu 41,5 metrų aukščio bokštu, užbaigtu kryžiumi. Bažnyčią suprojektavo augustinas Bartoldas Gžimala.

Prie bažnyčios buvo pristatytas nedidelis priestatas, kuriuo augustinai iš vienuolyno vaikščiojo į šventyklą. Iš bažnyčios abiejų šonų stovėjo pora pastatų, galais atsiremiančių į gatvę. Bažnyčios dešinėje stovėjo ūkinis namas, o kairėje - vienuolyno namas, fasadu atgręžtas į Bokšto gatvę.
Švč. M.M. Ramintojos bažmnyčia buvo pastatyta stačiakampė, trijų navų. Vidurinė nava suprojektuota trigubai platesnė už šonines.

Vilniaus sufraganas Tomas Zenkevičius 1768 m. birželio 26 d. bažnyčią konsekravo Švč. M.M. Ramintojos vardu.

Bažnyčia buvo žinoma dėl stebuklingojo Marijos Paguodos paveikslo, kabėjusio pagrindiniame altoriuje. Kiti altoriai buvo skirti šv. Augustinui, kurio regula rėmėsi augustinai, jo motinai šv. Monikai, šv. Mikalojui iš Tolentino, šv. Tadui, šv. Jonui Nepomukui, šv. Teklei. Atitinkamai altoriuose buvo iškabinti šiuos šventuosius vaizduojantys paveikslai. Bažnyčia turėjo ir puošnią sakyklą su šv. Augustino skulptūra viršuje.

XVIII a. pabaigoje abipus bažnyčios bokšto pristatytos dviaukštės patalpos, bažnyčia nuo gatvės atitverta mūro siena su vartais. 
XIX a. pradžioje šioje bažnyčioje už piliorių kairėje pusėje kabėjo Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Vytauto Didžiojo paveikslas, kuris čia pateko iš kitos uždarytos augustinų bažnyčios Lietuvos Brastoje. Bažnyčią uždarius, paveikslas buvo perduotas Vilniaus arkikatedrai, kurioje eksponuojamas iki šių dienų.

1807 m. Vilniaus universitetas nupirko Augustijonų vienuolyno rūmus ir juose įkūrė Vyriausiąją dvasinę seminariją, kuri veikė iki 1842 m. 1839 - 1842 m. šioje seminarijoje dirbo Motiejus Valančius. Čia dirbant, jam suteiktas teologijos daktaro laipsnis. Seminariją uždarius, pastatuose veikė pravoslavų dvasinė mokykla. Patys augustijonai, 1807 m. pardavę vienuolyno rūmus universitetui, buvo persikėlę į nedidelius mūrinius namus prie Švč. M.M. Ramintojos bažnyčios.

1852 m. Švč. M.M. Ramintojos bažnyčia pavesta karmelitams, bet 1854 m. ji uždaryta. 1853 - 1859 m. pagal Tomo Tyševskio projektą bažnyčia rekonstruota į šv. Andriejaus cerkvę - panaikintas vienuolių choras, pastatytas ikonostasas, nugriauta sakykla, pašalinti puošnūs rokokiniai altoriai su skulptūromis. Vargonai buvo perkelti į Vilniaus arkikatedrą, altorių įranga į - Šv. Jonų bažnyčią.

1918 m. bažnyčia grąžinta katalikams ir buvo restauruota, ją naudojo Vilniaus Stepono Batoro universitetas. Po Antrojo pasaulinio karo pastatas perduotas Lietuvos SSR vartotojų kooperatyvų sąjungai. 1967 m. bažnyčios interjeras pritaikytas daržovių sandėliui, įstatytos dvi gelžbetoninės perdangos.

Bažnyčios įamžinimas ir dabartis
--------------------------------

1847 m. dailininkas Kanutas Ruseckas nutapė vieną žinomiausių savo paveikslų Lietuvaitė su verbomis (paveikslas). Mergina pavaizduota stovinti priešais Švč. M.M. Ramintojos bažnyčios fasadą. pro praviras bažnyčios duris matyti pagrindinis altorius su Marijos paguodos paveikslu. Praktiškai tai vienintelis išlikęs iliustracinis šio altoriaus liudijimas. šiuo metu minėto paveikslo vieta nežinoma.

1992 m. bažnyčia perduota Lietuvos katalikių moterų sąjungai. 2006–2017 m. pastatą valdė Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija. Nuo 2017 m. bažnyčia priklauso Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijai.

Nuo 2016 m. fesitvalyje „Kultūros naktis" kelis metus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos bažnyčioje veikė projektas „Ramintoja. Meno sandėlys", susidedantis iš specialiai šiai erdvei sukurtų šiuolaikinio meno kūrinių, instaliacijų, skirtingai interpretuojančių Vilniaus istoriją.

2018 m. birželio 8 d. praėjus 250 metų nuo atidarymo, Vilniaus arkivyskupas metropolitas Gintaras Grušas
atšventino Švč. Mergelės Marijos Ramintojos koplyčią ir Ramintoja vėl atvėrė duris tikintiesiems.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vladas Drėma. Dingęs Vilnius. Vilnius: Versus Aureus, 2013. ISBN 978-9955-34-401-8.
2. 1 2 3 4  Vidas Poškus. Nedingęs Vilnius. Miesto akupunktūros. Vilnius: Tyto alba, 2017. ISBN 978-609-466-146-4.
3. 1 2 3 4 5  Morta Baužienė. Pasižvalgymas po senojo Vilniaus mūrus. Vilnius: Savastis, 2012. ISBN 978-9986-420-89-7.
4. ↑  Adomas Honoris Kirkoras. Pasivaikščiojimai po Vilnių ir jo apylinkes. Iš lenkų kalbos vertė Kazys Uscila. Vilnius: Mintis, 2012. ISBN 978-5-417-01035-4.
5. 1 2 3  A.Juškevičius, J.Maceika. Vilnius ir jo apylinkės. (1937 m.), perleista Vilnius: Mintis, 1991. ISBN 5-417-00366-2.
6. ↑  Vladas Drėma. Lietuvos bažnyčios. Vilnius: Versus Aureus, 2007. ISBN 978-9955-34-147-5.
7. ↑
8. ↑   Archyvuota kopija 2017-07-29 iš Wayback Machine projekto.
9. ↑
10. ↑   Archyvuota kopija 2017-08-14 iš Wayback Machine projekto.
11. ↑  Vienai nakčiai atgims Vilniaus Ramintojos bažnyčia, 2016.
12. ↑  Vilniuje prasidėjo 13-oji „Kultūros naktis", 2019.
13. ↑  Švč. Mergelės Marijos Ramintojos interneto svetainėje skelbiama informacija.  Archyvuota kopija 2020-04-12 iš Wayback Machine projekto.
14. ↑  Atšventinta Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos bažnyčios koplyčia, 2018.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vilniaus Švč. Mergelės Marijos Ramintojos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Bažnyčios ir vienuolyno istorija Archyvuota kopija 2007-11-03 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RVienuolynai Lietuvoje |
| --- |
|  |
| Augustinai | 
 Vilniaus |  |
|  |
| Bazilijonai | 
 Bazilionų **·**  Kruonio **·**  Vilniaus |
|  |
| Benediktinai | 
 Palendrių (Kelmės) **·**  Senųjų Trakų **·**  Pivašiūnų **·**  Kauno (moterų) **·**  Kražių (moterų) **·**  Vilniaus (moterų) |
|  |
| Bernardinai,Bernardinės | 
 Dotnuvos **·**  Kauno **·**  Kretingos **·**  Telšių **·**  Tytuvėnų **·**  Troškūnų **·**  Vilniaus **·**  Kauno (moterų) **·**  Vilniaus (Užupio, moterų) |
|  |
| Bonifratrai | 
 Vilniaus |
|  |
| Dominikonai | 
 Aukštadvario **·**  Kauno **·**  Kazokiškių **·**  Liškiavos **·**  Merkinės **·** Palėvenės **·**  Paparčių **·**  Raseinių **·**  Skapiškio **·**  Šumsko **·**  Trakų **·**  Vilniaus Kalvarijų (Verkių) **·**  Vilniaus **·**  Lukiškių **·**  Žemaičių Kalvarijos |
|  |
| Jėzuitai | 
 Kauno **·**  Kražių **·**  Vilniaus |
|  |
| Kamalduliai | 
 Pažaislio |
|  |
| Atgailos kanauninkai | 
 Jūžintų **·**  Kurklių **·**  Videniškių **·**  Vilniaus **·**  Salako |
|  |
| Laterano kanauninkai | 
 Vilniaus |
|  |
| Kapucinai | 
 Dotnuvos **·** Petrašiūnų  |
|  |
| Basieji karmelitai | 
 Antalieptės **·**  Kauno (Paštuvos) **·**  Kudirkos Naumiesčio **·**  Griškabūdžio **·**  Pašaminės **·**  Vilniaus |
|  |
| Senosios reguloskarmelitai | 
 Kėdainių **·**  Kražių **·**  Linkuvos **·**  Pumpėnų **·**  Tabariškių  **·**  Vilniaus (Šv. Jurgio)  **·**  Vilniaus (Visų Šventųjų) |
|  |
| Marijonai | 
 Jonavos **·**  Kauno **·**  Marijampolės **·**  Panevėžio **·**  Žemaičių Kalvarijos |
|  |
| Misionieriai | 
 Vilniaus |
|  |
| Pijorai | 
 Dūkštų **·** Ukmergės |
|  |
| Pranciškonaikonventualai | 
 Kauno **·**  Kretingos **·**  Norviliškių **·**  Vilniaus **·**  Valkininkų |
|  |
| Rokitai | 
 Kauno **·**  Vilniaus |
|  |
| Saleziečiai | 
 Kauno **·**  Vilniaus |
|  |
| Trinitoriai | 
 Jonavos **·**  Vilniaus **·**  Vilniaus Trinapolio |
|  |
| Kiti | 
 Kolainių karmelitų vienuolynas **·**  Kauno kazimieriečių **·**  Krakių kotryniečių **·**  Kretingos Šv. Klaros seserų **·**  Vilniaus marajivičių **·**  Kauno šaričių **·**  Vilniaus vizičių **·**  Vilniaus stačiatikių **·**  Gudiškių sentikių **·**  Surdegio stačiatikių |
|  |
| Kategorija **·**  Sąrašas |

 |