| Chaliskas*Jalisco* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Chalisko vėliava | Chalisko herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Meksikos vėliava Meksika |
| **Administracinis centras** | Gvadalachara |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 8 348 151 |
| **Plotas** | 78 588 km² |
| **Tankumas** (2020) | 106 žm./km² |
|  |
| **ISO 3166-2** | MX-JAL |
|  |
|  **Vikiteka** | ChaliskasVikiteka |

**Chaliskas** (isp. *Jalisco*) – valstija vakarinėje Meksikoje, Ramiojo vandenyno pakrantėje. Jos sostinė yra Gvadalacharos miestas.

Geografija
----------

Valstija ribojasi: šiaurėje – su Najaritu, Sakateku, Aguaskaljentesu, rytuose – su Guanachuatu, pietuose – su Mičoakanu ir Kolima. Iš vakarų skalauja Ramusis vandenynas.

Vakarinėje Chalisko dalyje susikerta Vakarų Siera Madrės ir Pietų Siera Madrės kalnai. Yra veikiančių ugnikalnių (Kolimos ugnikalnis). Vakaruose paviršius leidžiasi į Bachijo lygumą. Vandenyno pakrantėje driekiasi siaura lyguma, išraižyta įlankų ir lagūnų. Dėl didelių reljefo skirtumų klimatas Chaliske įvairus: šiaurėje ir šiaurės rytuose būdingas pusiau sausas klimatas su vidutine metine temperatūra 16 °C ir metiniu kritulių kiekiu, mažesniu nei 700 mm. Aukštikalnėse klimatas vidutinio vėsumo, drėgnas, ten metinis kritulių kiekis 700–1000 mm. Centriniuose plokščiakalniuose ir slėniuose metinis kritulių kiekis 800–1200 mm, o metinė vidutinė temperatūra 20 °C. Vakaruose vyrauja karštas klimatas su vidutine 22-26 °C temperatūra, bei 1000–1500 mm kritulių per metus.

Chaliske telkšo didžiausias natūralius gėlavandenis ežeras Meksikoje – Čapalos ežeras. Šalia jo yra keletas mažesnių ežerų: San Markoso, Kachititlano, Atotonilko, Sajulos, Sakoalko, Sapotlano. Pagrindinės upės yra į Čapalos ežerą įtekanti Lerma ir iš jo ištekanti Grande de Santjagas, su intakais Bolanjosu, Chučipila, Atengu, Kolotlanu, Verde. Vakaruose keletas neilgų upių teka į vandenyną: San Nikolasas, Kuitsmala, Ameka, Ajukilja, Tuspanas.

Kultūra
-------

Chaliskas yra gėrimo tekilos tėviškė. Tradicinis jos gavybos ir agavų auginimo regionas yra valstijos centre, Tekilos miesto apylinkėse. Šis regionas įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą.

Didžiausi miestai
-----------------

* Gvadalachara – 1600,8 tūkst. gyv.
* Sapopanas – 1155,7
* Tlakepakė – 563,0
* Tonala – 408,7
* Puerto Valjarta – 177,8
* Lagos de Morenas – 142,0
* Tepatitlanas – 126,6
* Siudad Gusmanas – 96,0
* Okotlanas – 89,3
* Arandasas – 80,1

* Huentitlano kanjonas ir Santjago upėHuentitlano kanjonas ir Santjago upė
* Vandenynas ties Puerto ValjartaVandenynas ties Puerto Valjarta
* Chalisko pietinė dalis ties TapalpaChalisko pietinė dalis ties Tapalpa

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  „Medio Físico". *Enciclopedia de los Municipios de México Jalisco*. Mexico: Instituto Nacional para el Federalismo y el Desarrollo Municipal and Government of Jalisco. 2005.


|  |  |
| --- | --- |
|  **Meksikos valstijos** |  |
| Agvaskaljentesas | Chaliskas | Čiapasas | Čihuahua | Durangas | Gereras | Gvanachuatas | Hidalgas | Jukatanas | Kampečė | Keretaras | Kintana Roo | Koahuila | Kolima | Meksikas | Mičoakanas | Morelosas | Najaritas | Nuevo Leonas | Oachaka | Puebla | Sakatekas | San Luis Potosi | Sinaloa | Sonora | Tabaskas | Tamaulipasas | Tlaskala | Verakrusas | Žemutinė Kalifornija | Žemutinė Pietų Kalifornija |
|  |