|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Pertinakas** |
| --- |
| Romos imperatorius |
|  |
| Antoninų dinastija |
| Gimė | 126 m. rugpjūčio 1 d. |
| Mirė | 193 m. kovo 28 d. (66 metai) |
| Tėvas | Helvijus Sukesas |
| Motina | Gelvija Success |
| Sutuoktinis (-ė) | Flavia Titiana |
| Romos imperatorius |
| Valdė | 193 m. |
| Pirmtakas | Komodas |
| Įpėdinis | Didijus Julianas |
|  |
|  **Vikiteka** | Pertinakas |

**Publijus Helvijus Pertinakas** (lot. *Publius Helvius Pertinax*; 126 m. rugpjūčio 1 d. – 193 m. kovo 28 d.) – Romos imperatorius 193 m. sausio 1 d. – kovo 28 d.

Ankstyvasis gyvenimas ir iškilimas
----------------------------------

Pertinakas gimė Alboje išlaisvinto vergo Helvijaus Sukeso sūnum. Iš pradžių Pertinakas buvo *grammaticus* (gramatikos mokytojas), bet nusprendė imtis labiau garbingo darbo ir su užtarimu tapo kohortos pareigūnu. Jis sugebėjo pasižymėti karuose su partais ir gavo virtinę paaukštinimų ir po paskyrimų į Britaniją (*Legio VI Victrix* karo tribūnu) ir prie Dunojaus, jis tapo prokuratoriumi Dakijoje. Marko Aurelijaus valdymo metu jis patyrė nemalonę dėl rūmų intrigų, bet buvo pakviestas padėti Klaudijui Pompėjanui germanų karuose. 175 m jis pakeitė konsulą ir iki 185 m. Pertinakas buvo Aukštutinės ir Apatinės Mezijos, Dakijos, Sirijos ir galiausiai Britanijos gubernatoriumi.

180–190 m. Pertinakas turėjo didžiausią įtaką Romos senate, kol pretorionų prefektas Perenis jį išstūmė iš viešo gyvenimo. Po trejų metų jis buvo sugrąžintas į Britaniją, kur maištavo armija. Ten jis mėgino numalšinti nepaklusnius kareivius, bet vienas maištaujantis legionas užpuolė jo apsauginius, palikdamas Pertinaką mirčiai. Atsigavęs Pertinakas griežtai nubaudė maištininkus, tokiu būdu įgydamas drausmintojo reputaciją. Priverčiant jį atsistatydinti 187 m. buvo aiškinama, kad legionai tapo priešiški dėl jo žiauraus valdymo.

Jis buvo prokonsulu Afrikoje 188–189 m. o vėliau Romos prefektūroje - antrąkart konsulu su imperatoriumi kaip kolega.

Valdymas
--------

Jis tarnavo miesto prefektu, kai Komodas buvo nužudytas savo paties šeimos 192 m. gruodžio 31 d. Sekantį rytą Pertinakas buvo paskelbtas imperatoriumi. Jo trumpas valdymas (86 dienos) buvo neramus. Jis bandė pamėgdžioti santūrius Marko Aurelijaus veiksmus ir bandė pakeisti grūdų tiekimą Romai, bet susidūrė su pasipriešinimu iš visų pusių. Antikos rašytojai pasakoja, kad pretorionų sargyba tikėjosi dosnaus donativo jam tapus imperatoriumi. Negavę donativo jie tol reikalavo, kol Pertinakas gavo pinigų, parduodamas Komodo nuosavybę, įskaitant meilužes ir jaunuolius, laikytus seksualiniam malonumui. Kovo pradžioj jis vos išvengė sąmokslo jį pakeisti konsulu Kvintu Sosijum Falko, kol jis Ostijoj inspektavo grūdų laivybą. Sąmokslininkus kažkas išdavė, Falko buvo atleistas, bet keletui sąmoksle dalyvavusių pareigūnų buvo įvykdyta mirties bausmė.

193 m. kovo 28 d. Pertinakas buvo rūmuose, kai apie trys šimtai pretorionų įsiveržė pro vartus. Antikos šaltiniai nurodo, kad jie gavo tik pusę pažadėto užmokesčio. Rūmų sargyba ir rūmų pareigūnai jiems nesipriešino. Pertinakas, nors patartas bėgti, nusprendė su jais tartis ir jam beveik pavyko, kai jį nudūrė vienas iš pretorionų. Pertinakas tikriausiai numatė pavojų, tad apsivilko purpuru, atsisakė suteikti imperatoriaus titulus žmonai ir sūnui, taip apsaugodamas juos nuo pasikėsinimo po jo mirties.

Įpėdinis
--------

Pertinako žmona Flavia Titiana
Senatorius Didijus Julianas pasiskelbė imperatoriumi, sukeldamas trumpą pilietinį karą dėl sosto, kurį laimėjo Septimijus Severas. Po atvykimo į Romą Septimijus pripažino Pertinaką teisėtu imperatoriumi, nubaudė mirties bausme jį nužudžiusius kareivius ir ne tik įsakė senatui jį sudievinti ir surengė valstybės laidotuves, bet ir rengė Pertinako tapimo imperatoriumi ir jo gimtadienio žaidynes.

|  |
| --- |
|   **Romos imperatorius**   |
|  |
| *Anksčiau valdė:*Komodas | **Pertinakas (193)***Antoninų dinastija* | *Vėliau valdė:*Didijus Julianas |
| Straipsnių serijos apie Senovės Romą dalis |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RRomos imperatoriai |
| --- |
|  |
| Principatas27 pr.m.e. – 235 m. | 
Augustas • Tiberijus • Kaligula • Klaudijus • Neronas • Galba • Otonas • Vitelijus • Vespasianas • Titas • Domicianas • Nerva • Trajanas • Hadrianas • Antoninas Pijus • Markas Aurelijus *kartu su Lucijus Veras* • Komodas • Pertinakas • Didijus Julianas • Septimijus Severas • Karakala • Geta • Makrinas *kartu su Diadumenianas* • Elagabalas • Aleksandras Severas |  |
|  |
| Krizė235–284 | 
Maksiminas Trakietis • Gordianas I *ir* Gordianas II • Pupienas 'ir *Balbinas • Gordianas III • Filipas Arabas • Decijus* kartu su Herenijus Etruskas *• Hostilianas • Trebonianas Galas* kartu su Voluzianas *• Emilianas • Valerianas • Galienas* kartu su Saloninas *• Klaudijus Gotikas • Kvintilijus • Aurelianas • Tacitas • Florianas • Probas • Karas • Karinas • Numerianas* |
|  |
| Dominatas284–395 | 
Diokletianas • Maksimianas • Konstancijus I Chloras • Galerijus • Severas • Maksencijus • Maksiminas Daja • Licinijus *kartu su Valerijus Valentas ir Martinianas* • Konstantinas I • Konstantinas II • Konstantas I • Konstancijus II *kartu su Vetranijus* • Julianas • Jovianas • Valentinianas I • Valentas • Gracianas • Valentinianas II • Teodosijus I Didysis |
|  |
| Vakarų Romos imperija395–480 | 
Honorijus *kartu su Konstantinas III • Konstancijus III • Joanas • Valentinianas III • Petronijus Maksimas • Avitas • Majorianas • Libijus Severas • Antemijus • Olibrijus • Glicerijus • Julijus Nepotas • Romulas Augustulas* |

 |