recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Stanislavas Jevgrafovičius Petrovasrus. *Станислав Евграфович Петров*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1939 m. rugsėjo 7 d.Vladivostokas, Primorės kraštas, Rusijos TSR, TSRS |
| Mirė | 2017 m. gegužės 19 d. (77 metai)Friazinas, Maskvos sritis, Rusija |
|  |
| Veikla | Rusijos karinių pajėgų papulkininkis, 1983 m. rugpjūčio 26 d. galimai sustabdęs prasidedantį trečiąjį pasaulinį karą. |

**Stanislavas Jevgrafovičius Petrovas** (*Станислав Евграфович Петров*; 1939 m. rugsėjo 7 d. – 2017 m. gegužės 19 d.) – Rusijos karinių pajėgų papulkininkis, 1983 m. rugsėjo 26 d. sustabdęs galimai prasidedantį Trečiąjį pasaulinį karą.

Jis tai padarė neperduodamas informacijos apie tariamai jau paleistas amerikietiškas balistines tarpkontinentines raketas, aukštesniems vadams, kurie turėjo įsakyti smogti atsakomąjį smūgį. Klaidingą informaciją, jog amerikiečiai atakuoja, jam pateikė sutrikusi kompiuterinė sistema. Ji teikė duomenis, jog viena po kitos leidžiamos amerikiečių balistinės raketos. Pagal turimus nurodymus, S. Petrovas turėjo perduoti informaciją aukščiau, kad būtų duotas įsakymas tuojau pat smogti atsakomąjį smūgį, tačiau intuicija jam sakė, jog kompiuterio duomenys klaidingi. Įtarimą kėlė tai, jog buvo paleista tik keletas raketų bei tai, jog jos visos buvo paleistos iš vieno taško.

Vėliau tarybiniai kariškiai yra tvirtinę, jog vienos sistemos teikiama informacija nėra pakankama iššauti atsakomąsias raketas, ir jog atsakomajam smūgiui buvo būtina gauti patvirtinimą iš kitų duomenų šaltinių. Vis dėlto ši istorija pati kelia abejonių, ar Petrovo budėjimo metu ir vietoje šių papildomų saugumo protokolų buvo laikomasi.

Petrovo sprendimą paleisti raketas būtų galėjęs sustabdyti tik generalinis sekretorius Jurijus Andropovas, jei jis tą būtų spėjęs padaryti per dešimtį jam skirtų minučių. Raketos būtų buvusios paleistos, jei per tas dešimtį minučių nebūtų pavykę susisiekti. Incidentas vyko per patį Šaltojo karo įkarštį.

Šis incidentas iki 1998 metų buvo slepiamas kaip karinė paslaptis. Tarybų Sąjungos karinė sistema nenubaudė įsakymo nevykdžiusio karininko, tačiau taip pat ir niekuo jo nepaskatino bei neapdovanojo. Jo iš pradžių daug žadanti kariškio karjera nutrūko, palaipsniui gaunant vis mažiau reikšmingus postus.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Vasilijus Archipovas

Nuorodos
--------

* «Тот, который не нажал». Двадцать с лишним лет назад Станислав Петров спас мир от термоядерной войны.
* lenta.ru Награждение Станислава Петрова специальной премией.
| **Olegas Ditkovskis** |
| --- |
| Gimė | 1955 m. balandžio 2 d. (68 metai)Vilnius |
| Vaikai | Agnija Ditkovskytė |
|  |
| Veikla | muzikantas, aktorius, kompozitorius ir atlikėjas, dainuojamosios poezijos bardas |
| Sritis | dainuojamoji poezija, muzika, teatras, kino režisūra |
|  |
| Alma mater | Lietuvos valstybinė konservatorija Valstybinis kinematografijos institutas |

**Olegas Ditkovskis** (g. 1955 m. balandžio 2 d. Vilniuje) – lietuvių muzikantas, aktorius, kompozitorius ir atlikėjas, dainuojamosios poezijos bardas.

Biografija
----------

Mokėsi Vilniaus 35-oje vidurinėje mokykloje. 1973–1983 m. studijavo Lietuvos valstybinėje konservatorijoje aktorinį meną, 1984–1989 m. studijavo Valstybiniame kinematografijos institute (Maskvoje, Rusija) kino režisūrą.

Dirbo Šiaulių dramos teatre, Valstybiniame Jaunimo teatre.

Buvusi žmona Tatjana Liutajeva (g. 1965 m.), ukrainiečių, rusų aktorė. Dukra Agnija Ditkovskytė (g. 1988 m.), Rusijos aktorė.

Kūryba
------

Pirmąją dainą „Kaip gaila" parašė mokykloje pagal mokytojos Violetos Tapinienės žodžius. Studijų metų sukurtos dainos skambėjo kurso diplominiame darbe, vėliau Šiaulių dramos teatro spektaklyje „Vaikų dienos". O. Ditkovskio dainas „Aš mylėjau tave", „Riešutų žydėjimas" atliko Irena Ašakaitė ir Šiaulių ansamblis „Vairas". Didžioji dalis jo dainų įėjo į 1996–1998 m. „Aktorių trio" išleistas garsajuostes bei kompaktines plokšteles. Kartu su kurso draugais išleido garsajuostę „Dainų 47". Dažniausi jo atliekamų dainų tekstų autoriai yra lietuvių poetai H. Radauskas, A. Jonynas, Antanas A. Jonynas, S. Geda, R. Danys, S. Bareikis.

Filmografija
------------

* 1977 m. – Bendraamžiai, LTV videofilmas, rež. Danutė Keturakytė
* 1977 m. – Povilas Giniotis. Vaikinas iš Darbo gatvės, rež. Algirdas Dausa
* 1981 m. – Lošimas be kozirių, rež. Algimantas Kundelis
* 1986 m. – Kažkas atsitiko, rež. Artūras Pozdniakovas
* 1986 m. – Džordachas Anslėjus. Visi prieš vieną, rež. Artūras Pozdniakovas
* 1986 m. – Randuotasis. Vilkolakio pėdsakai, rež. Almantas Grikevičius
* 1990 m. – Metai baigiasi saulėlydžiu, scenarijaus autorius
* 1990 m. – Marius, rež. Marijonas Giedrys, Jonas Pakulis
* 2001 m. – Vienui vieni, rež. Jonas Vaitkus
* 2006 m. – Jūratė ir Kastytis: legendos tęsinys, rež. Benas Šarka.

Nuorodos
--------

* CV
* O. Ditkovskio dainų tekstai
* O. Ditkovskis atlieka dainą „Aš mylėjau tave"
**Jared Jordan**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1984 m. spalio 14 d. |
| Gimimo vieta | Hardfordas, Konektikutas, JAV |
| Ūgis | 1,92 m |
| Svoris | 92 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Bonos "Telekom Baskets" |
| **Pozicija** | įžaidėjas |
| NBA naujokų birža |
| 2007 m. | 45 šaukimu,„Los Angeles Clippers" |
| Profesionalūs klubai |
| 2003-20072007-20082009-20102010-20112011- | „Marist" (NCAA)Vilniaus „Lietuvos rytas"Bonos "Telekom Baskets"Rodo Koloso "VAP"Bonos "Telekom Baskets" |   |
|  |

**Jared Ahern Jordan** (g. 1984 m. spalio 14 d.) – JAV krepšininkas, žaidžiantis Bonos „Telekom Baskets" klube.

2007 m. vasarą NBA naujokų biržoje žaidėją 45 šaukimu pasirinko „Los Angeles Clippers" klubas, tačiau rugsėjo pabaigoje perleido „New York Knicks" ekipai. Krepšininkas sužaidė tik dvejas ikisezonines rungtynes šioje komandoje ir spalio pabaigoje buvo atleistas. Tų pačių metų gruodį J. A. Jordan tęsti profesionalaus krepšininko karjeros atvyko į Europą, Vilniaus „Lietuvos ryto" klubą.

2008 m. vasarą J. Jordanas žaidė NBA vasaros lygoje Phoenix „Suns" komandoje. 2008 m. spalio mėn. J. Jordanas pasirašė sutartį su New Orleans „Hornets" komanda rungtyniauti jų treniruočių stovykloje, bet jai pasibaigus jo paslaugų buvo atsisakyta.

2008 m. gruodžio 17 d. pasirašė sutartį su NBDL lygos Rio Grande Valley „Vipers" komanda. 2009 m. NBA vasaros lygoje atstovavo Golden State „Warriors" klubui.

2009 m. spalio 7 d. pasirašė vienerių metų sutartį su Bonos „Telekom Baskets" komanda. 2010 m. rugsėjo 25 d. persikėlė į Graikijos Rodo Koloso „VAP" komandą. 2011 m. birželio 8 d. sugrįžo į Bonos „Telekom Baskets" klubą ir pasirašė vienerių metų sutartį.

Nuorodos
--------

* NBA.com tinklalapio puslapis apie žaidėją

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2008-12-01 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑
4. ↑   Archyvuota kopija 2009-07-17 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑
6. ↑
7. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| *Kriminalinė romantika* |
| --- |
|  |
| Pompa studijinis albumas |
| Išleistas | 1997 m. |
| Prodiuseris | Žeraldas Povilaitis |
| Pompa chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Kriminalinė romantika"(1995) | „Blatnos dainos"(1997) |  |

 |

**„Blatnos dainos"** – trečiasis ir paskutinis studijinis grupės Pompa albumas, išleistas 1997 m. „Koja records" kasetėje KJMC 036.

Šio albumo dainų tekstų autorius yra Justas Mamontovas, o muzikos autorius – Žeraldas Povilaitis, išskyrus „Širdžių vagis" (muzika Algio Ramanausko), „Apie jus" (Bix daina), „Vieną kartą Paryžiuj" (Foje daina) ir „Išeinu" (Vytauto Kernagio daina).

Kadangi „Pompa" koncertinės veiklos nevykdė, „Blatnos dainos" nesulaukė didesnio dėmesio. Įdomiausi šio albumo kūriniai – „Tiems kurie sėdi" ir „Sunki vaikystė", taip pat išsiskiria aukščiau paminėtų Bix, Foje ir Vytauto Kernagio hitų interpretacijos. 

Paskutinis „Pompos" albumas „Blatnos dainos" muzikine prasme labiausiai primena hip hopo ar net gangsta repo stilių. Jo prodiuseriu buvo pasirinktas Žeraldas Povilaitis, prodiusavęs Žas albumą „Ū-žas" ir Luko albumą „Nekaltas kraujas". 

Albumas buvo įrašytas studijose „Tamsta", „Yamaha sound" ir „Lituanus".

Dainos
------

| 
Pirma pusė |
| --- |
| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| 1. | „Tiems kurie sėdi"   |   |
| 2. | „Sunki vaikystė"   |   |
| 3. | „Apie jus"   |   |
| 4. | „Šaudyk, šaudyk, snaiperi"   |   |
| 5. | „Širdžių vagis (1997 versija)"   |   |

  


| 
Antra pusė |
| --- |
| Nr. | Pavadinimas | Trukmė |
| 1. | „Bankoko prostitutės"   |   |
| 2. | „Angelas ir velnias"   |   |
| 3. | „Bankininko žmona"   |   |
| 4. | „Vieną kartą Paryžiuj"   |   |
| 5. | „Asas"   |   |
| 6. | „Išeinu"   |   |

  


|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPompa |
| --- |
|  |
| Aurelija Markulytė (Aurora MC) · Justas Mamontovas (Baby UAB) · Thermo J. · Saulius Sventickas (Swonas) · P. J.’s Coke · D. Ace D. · Amigo MC · Mišionis · Pinokis · Tania |
|  |
| Albumai | 
Mallonu · Mallonu Menthol · Kriminalinė romantika · Blatnos dainos |

 |
| **Pranas Noreika** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1927 m. spalio 15 d.Aukštelkai, Radviliškio valsčius |
| Mirė | 2021 m. rugsėjo 17 d. (93 metai)Elektrėnai |
| Tėvas | Mykolas Noreika |
| Motina | Emilija Urbaitytė-Noreikienė |
| Sutuoktinis (-ė) | Darata Vendelytė |
| Vaikai | Vilija, Eglė |
|  |
| Veikla | inžinierius, energetikas, vadybininkas |
| Partija | 1958 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1955 m. Kauno politechnikos institutas |

**Pranas Noreika** (1927 m. spalio 15 d. Aukštelkuose, Radviliškio valsčiuje – 2021 m. rugsėjo 17 d. Elektrėnuose) – Lietuvos inžinierius, energetikas, partinis veikėjas, vadybininkas.

Biografija
----------

1938 m. baigė Aukštelkų pradžios mokyklos keturis skyrius. 1942–1944 m. mokėsi Šiaulių vidurinės amatų mokyklos elektromechanikos skyriuje. 1945–1946 m. Radviliškio garvežių depo elektromonteris. 1946–1950 m. mokėsi Kauno politechnikumo Elektrotechnikos skyriuje, 1950–1955 m. Kauno politechnikos institute studijavo elektrotechniko inžinieriaus specialybę. 1950–1952 m. Petrašiūnų elektrinės valdymo pulto budėtojas, 1953–1955 m. šios elektrinės pamainos viršininkas, 1955–1957 m. aukštos įtampos įrengimų remonto meistras.

1957–1960 m. LSSR Ministrų tarybos reikalų valdybos referentas energetikos klausimais bei LSSR liaudies ūkio tarybos Energetikos valdybos vyr. inžinierius. Dalyvavo Kauno hidroelektrinės statyboje. 1960–1962 m. vadovavo Lietuvos elektrinės statybai, 1962–2010 m. šios elektrinės direktorius. Tuo pat metu 1977–1990 m. vadovavo Kaišiadorių hidroakumuliacinės elektrinės statybai.

Nuo 1972 m. LKP CK narys. 1975–1980 m. LSSR AT deputatas, 1979–1989 m. SSRS AT deputatas.

Įvertinimas
-----------

* 1965 m. LSSR nusipelnęs inžinierius
* 1966 m. Socialistinio darbo didvyris
* 2000 m. pirmasis Elektrėnų savivaldybės garbės pilietis
* 2001 m. DLK Gedimino 5 laipsnio ordinas
* 2007 m. LR Ūkio ministerijos medalis „Už nuopelnus verslui"
* 2007 m. LTOK Olimpinė žvaigždė, KKSD 1-o laipsnio ordinas su grandine
* 2008 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai" Komandoro kryžius

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Pranas Noreika*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVI (Naha-Omuta). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009
2. ↑  Mirė Pranas Noreika. atspindziai.lt. 2021-09-17. Nuoroda tikrinta 2021-09-18.
3. ↑  Pusę amžiaus su elektrine // Verslo žinios, 2010-07-23
4. ↑  Elektrėnams – 60 metų
5. ↑  Vladas Grigaravičius. *Pranas Noreika*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 217
6. ↑   Archyvuota kopija 2021-04-22 iš Wayback Machine projekto.
7. ↑
8. ↑
9. ↑
Star1 Airlines|  |
| 

| IATA**V9** | ICAO**HCW** | Šaukinys**Hermis Capital** |
| --- | --- | --- |

 |
| Įkurta | 2009 m. gegužės 25 d. |
| Veikla sustabdyta | 2010 m. spalio 1 d. |
| Pagrindinis oro uostas | Vilniaus oro uostas |
| Antriniai oro uostai | Palangos oro uostas |
| Lėktuvų skaičius | 1 × Boeing 737-700(reg. LY-STG) |
| Maršrutai | 2+2 (sezoniniai) |
| Priklauso | Star Team Group |
| Būstinė | Vilnius |
| Vadovybė | Martynas Laivys |
| Tinklalapis | Star1.Aero |

**Star1 Airlines** – 2009–2010 m. veikusi lietuviška skrydžių bendrovė.

Istorija
--------

Priklausė „Star Team Group" įmonių grupei, kuri valdė ir kelionių organizatorių „Star1 Holidays". Vykdyti reguliarūs ir užsakomieji skrydžiai. Pirmąjį veiklos pusmetį reguliariaisiais ir užsakomaisiais reisais pervežė ~66 tūkst. keleivių, pirmo pusmečio apyvarta siekė 28 mln. litų.

Įkurta 2009 m. gegužės 25 d. Sukurta pervadinus ankstesnę oro linijų bendrovę „HC Airways" (priklausė „Hermis Capital JSC"). 2007 m. „HC Airways" gavo oro vežėjo pažymėjimą bei pradėjo vykdyti susisiekimo oru veiklą. Lėktuvų parke bendrovė turėjo orlaivį „Hawker 800XP". Bendrovė buvo ICAO narė.

2009 m. pavasarį skrydžių bendrovė pasirašė naujos kartos orlaivio „Boeing 737–700" nuomos sutartį. 2009 m. birželio 27 d. juo pradėti užsakomieji skrydžiai.

2009 m. liepos 3 d. pradėjo reguliariuosius skrydžius į Londoną, Dubliną ir Barseloną. 2009 m. lapkričio 21 d. pradėta skraidinti į Milaną. 2010 m. kovo 28 d. pradėti reguliarieji reisai į Edinburgą.

2009 m. rugpjūčio 31 d. bendrovei suteiktas IATA kodas V9.

2010 m. rugsėjo 22 d. dėl skolų Dublino oro uoste sulaikytas bendrovės lėktuvas. Tądien nutrauktas bilietų pardavimas. 2010 m. spalio 23 d. nutraukti visi bendrovės skrydžiai.

2010 m. spalio 1 d. nutraukta bendrovės vežėjo licencija, bendrovė bankrutavo.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  HC Airways" keis į „Star1 Airlines
4. ↑
5. ↑


|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R  Lietuvos aviakompanijos |
| --- |
|  |
| Veikiančiosaviakompanijos | 

Avion Express **•**
Charter Jets **•**
DOT LT **•**
Small Planet Airlines **•**
Klaipėdos avialinijos **•**
Transaviabaltika **•**
 |
|  |
| Istorinėsaviakompanijos | 

Air Lituanica **•**
Amber Air **•**
Apatas Air **•**
Aurela **•**
Aviakompanija Lietuva **•**
Aviavilsa **•**
Aviapaslauga **•** 
flyLAL – Lithuanian Airlines **•**
Joana Airlines **•**
Skraidybos mokymo centras **•**
Star1 Airlines **•**
 |

 |
| **Svetlana Antonova** |
| --- |
|  |
| 2011 m. |
| Gimimo vardas | rus. *Светлана Антонова* |
| Visas vardas | Svetlana Antonova |
| Gimė | 1979 m. gruodžio 10 d. (44 metai)Maskva |
| Tautybė | Rusė |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorė |

**Svetlana Antonova** (g. 1979 m. gruodžio 10 d. Maskvoje) – Rusijos aktorė.

Išgarsėjo pasirodžius 2006 m. veiksmo filmui „Piranijos medžioklė".

Vaidmenys
---------

2001 m. baigė B. V. Ščiukino vardo aukštosios teatro mokyklos vaidybos skyrių (kurso vadovas Jurijus Šlykovas).

2001–2011 m. – Maskvos akademinio satyros teatro aktorė.

2000 m. debiutavo kine, gavusi nedidelė vaidmenį melodramoje „Meilės žaidimas". Vėliau atliko nemažai antraeilių ir epizodinių vaidmenų serialuose „FM ir vaikinai", kriminalinėje dramoje „Piliečių vadas", filmuose „Meilė ir kiti košmarai", „Mamuka", „Fenikso pelenai" ir kt. Reikšmingas vaidmuo buvo melodramoje „Mano meilė" (2005), kur ji vaidino Angelą. O kitais metais Svetlana atliko chemikės-biologės Olgos Chmelnitskajos rolę seriale „Piranijų medžioklė" (2006). Po šių dviejų filmų tapo žiniasklaidos žmogumi. Pasirodė nuotykių filmas „Paklydusių narų įlanka", serialas „Detektyvų agentūra Ivanas da Marja", „Nemylimas", „Permainos", „Blogio gėlės", veiksmo filmas „Montekristas", serialas „Vera. Vilties. Likimas (2014). Pripažinimo susilaukė filmas „Svetimas" bei projektas „Ne pora", kuriame ji ir Antonas Makarskis vaidino įsimylėjusią porą.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Nuorodos
--------

* IMDb profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| **Alfredas Gaterislatv. *Alfrēds Gāters*** |
| --- |
| Gimė | 1921 m. balandžio 24 d.Kalncempiai |
| Mirė | 1986 m. liepos 2 d. (65 metai)Hamburgas |
|  |
| Veikla | latvių kalbininkas, gydytojas |

**Alfredas Gateris** (latv. *Alfrēds Gāters*, 1921 m. balandžio 24 d. Kalncempiai, dab. Valkos savivaldybė – 1986 m. liepos 2 d. Hamburgas) – latvių kalbininkas, vertėjas, gydytojas.

Biografija
----------

1941 m. Latvijos universitete studijavo germanistiką. Per Antrąjį pasaulinį karą pašauktas į Latvių legioną, atsisakęs kariauti, dirbo vertėju. 1942–1944 m. tęsė baltistikos studijas universitete pas J. Endzelyną. 1945–1948 m. Hamburge studijavo germanų kalbas, klasikinę filologiją; E. Frenkelio mokinys. 1949 m. daktaras. 1963 m. baigęs Hamburgo universiteto medicinos fakultetą dirbo Hamburge gydytoju.

Mokslinė veikla
---------------

Tyrė latvių kalbos tarmes, latviškus skolinius vokiečių kalboje, tautosaką. Išvertė į vokiečių kalbą latvių grožinės literatūros kūrinių.

Bibliografija
-------------

* Latvių kalba ir jos tarmės (*Die lettische Sprache und ihre Dialekte*), 1977 m. ISBN 9789027931269, ISBN 9027931267
* Latviu sintaksė: Dainos (*Lettische Syntax: Die Dainas*), 1993 m. ISBN 9783631424728, ISBN 3631424728

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Sabaliauskas. *Alfredas Gateris*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 450 psl.
**Ignalinos rajono savivaldybės taryba** – Ignalinos rajono savivaldybės bendruomenės atstovaujamoji savivaldos institucija, atsakinga už savivaldos teisės, savo funkcijų ir bendruomenės iškeltų uždavinių įgyvendinimą bendruomenės interesais savivaldybės teritorijoje. Taryba renkama ketveriems metams visuotiniuose, slaptuose, laisvuose ir lygiuose rinkimuose pagal Lietuvos Respublikoje registruotų politinių partijų pateiktus kandidatų sąrašus. Rinkėjai – savivaldybės teritorijos gyventojai, gali keisti kandidatų eilę sąraše, penkiems kandidatams suteikdami pirmumo balsus.

Tarybą sudaro 25 tarybos nariai. Naujai išrinktos tarybos nario įgaliojimai prasideda, o ankstesnės kadencijos tarybos nario įgaliojimai baigiasi nuo tos dienos, kurią naujai išrinkta taryba susirenka į pirmąjį posėdį.

Per du mėnesius nuo pirmojo naujai išrinktos savivaldybės tarybos posėdžio sušaukimo dienos turi būti išrinktas savivaldybės meras, paskirti mero pavaduotojas ir savivaldybės administracijos direktorius, sudaryti tarybos komitetai ir tarybos kolegija. Savivaldybės tarybos veiklos tvarką ir formas nustato Vietos savivaldos įstatymas ir savivaldybės tarybos veiklos reglamentas.

Savivaldybės taryba savo įgaliojimus įgyvendina kolegialiai savivaldybės tarybos posėdžiuose. Tarybos posėdžiams klausimus rengia komitetai bei komisijos savo posėdžiuose, tarybos narių frakcijos bei savivaldybės administracija. Taryba svarstomais klausimais priima sprendimus ir kontroliuoja jų įgyvendinimą.

Savivaldybė yra Lietuvos savivaldybių asociacijos narė.

Merai
-----

* Gotfridas Ektis (tarybos pirmininkas) – 1990–1992 m.
* Bronis Ropė – 1992–1995 m. (rajono valdytojas), 1995–2014 m. (rajono savivaldybės meras)
* Henrikas Šiaudinis – 2014–2019 m.
* Justas Rasikas – 2019–2023 m.
* Laimutis Ragaišis – nuo 2023 m.

Savivaldybės tarybos
--------------------

* Ignalinos rajono taryba 1990–1995 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 1995–1997 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 1997–2000 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 2000–2003 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 2003–2007 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 2007–2011 m.
* Ignalinos rajono savivaldybės taryba 2011–2015 m.

Nuorodos
--------

Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2007-01-27 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Villa Real**| **Plotas** | 1,5 km² |
| **Gyventojų sk.** | 14 278 |
| **Gyventojų tankumas** | 9518 žm./km² |
| ***Komuna*** | C10 |
|  |
|  |  |
| **Svarbiausi objektai** |  |
| 

---

 |

**Vilja Realis** (isp. *Villa Real*) – kvartalas, esantis vakariniame Argentinos sostinės Buenos Airių pakraštyje. 

Kvartalas apribotas *Lope de Vega, Baigorria, Irigoyen, Nogoyá, Gral. Paz* gatvių. Yra automobilių muziejus. Vyrauja žemi pastatai.

Užuolaidos gatvė (*Calle Cortina*)

Flag of Buenos AiresFlag of Buenos AiresBuenos Airių kvartalai

Agronomija | Almagras | Balvanera | Barakas | Belgranas | Boedas | Kabaljitas | Čakarita | Koglanas | Kolechjalesas | Konstitusjonas | Floresas | Floresta | La Boka | La Paternalis | Linjersas | Mataderosas | Monte Kastras | Montseratas | Nueva Pompėja | Nunjesas | Palermas | Parke Aveljaneda | Parke Čakabukas | Parke Časas | Parke Patrisjos | Puerto Maderas | Rekoleta | Retiras | Savedra | San Kristobalis | San Nikolasas | San Telmas | Veles Sarsfildas | Versaljesas | Vilja Krespas | Vilja del Parkė | Vilja Devotas | Vilja Luganas | Vilja Luras | Vilja Mitrė | Vilja Ortusaras | Vilja Puejredonas | Vilja Realis | Vilja Riačuelas | Vilja Santa Rita | Vilja Soldatis | Vilja Urkisa
|  |
| --- |
| Balstogės Kuznicos geležinkelio stotis |
| Kužnica Bialostocka geležinkelio stotis 
Kužnica Bialostocka geležinkelio stotis |
| Šalis | Lenkija |
| Gyvenvietė | Kužnica |
| Linijų skaičius | 2 |

**Kužnica Bialostocka geležinkelio stotis** (lenk. *Kuźnica Białostocka stacja kolejowa*) - geležinkelio stotis Kužnicos kaime, šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje, Kužnicos valsčiuje. Stotis priklauso Zelonkos-Kužnica Bialostockos geležinkelio linijai ir Bruzgių-Geniušės geležinkelio linijai. 2004-2007 m. stotis buvo renovuojama, kad atitiktų Šengeno sutarties keliamus reikalavimus.

Zelonkos-Kužnica Bialostockos geležinkelio linija
-------------------------------------------------

Nuo stotelės iki Čuprinovo geležinkelio stotelės yra 4.2 km ir iki Kužnicos-Gardino pasienio punkto 4.2 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Čuprinovas
**Kužnica**
Valstybinė siena

 |

Bruzgių-Geniušės geležinkelio linija
------------------------------------

Nuo stotelės iki Kužnicos-Gardino pasienio punkto yra 4.2 km ir iki Sokulkos geležinkelio stoties yra 16 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Sokulka
**Kužnica**
Valstybinė siena

 |

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie Kužnica Bialostocka geležinkelio stotį (lenk.);
* Lenkijos geležinkelių stotelių tinklalapis (lenk.) Archyvuota kopija 2006-03-04 iš Wayback Machine projekto.;
* Lenkijos geležinkelių tinklalapis (lenk.) Archyvuota kopija 2007-06-22 iš Wayback Machine projekto..

Koordinatės: 53°30′41″ š. pl. 23°38′31″ r. ilg.﻿ / ﻿53.51139°š. pl. 23.64194°r. ilg.﻿ / 53.51139; 23.64194
| Šoni*Shawnee* |
| --- |
|        |
| 

ŠoniŠoni

39°00′57″ š. pl. 94°48′27″ v. ilg.﻿ / ﻿39.01583°š. pl. 94.80750°r. ilg.﻿ / 39.01583; 94.80750﻿ (Šoni)Koordinatės: 39°00′57″ š. pl. 94°48′27″ v. ilg.﻿ / ﻿39.01583°š. pl. 94.80750°r. ilg.﻿ / 39.01583; 94.80750﻿ (Šoni) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Kanzasas Kanzasas |
| **Apygarda** | Džonsono apygarda |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 69 198  |
| **Plotas** | 111 km² |
| **Tankumas** (2020) | 623 žm./km² |
| **Altitudė** | 250 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Šoni |
|  |
| **Kirčiavimas** | Šoni̇̀ |

**Šoni** (angl. *Shawnee*) – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kanzase, Kanzas Sičio aglomeracijoje, 20 km į pietvakarius nuo Kanzas Sičio centro, netoli dešiniojo Kanzaso upės kranto. Miestas patenka į Kanzas Sičio transporto sistemą. Apsuptas kitų priemiesčių: Overland Parko, Leneksos, Meriamo, Edvardsvilio. Tai daugiausia miegamasis Kanzas Sičio priemiestis. Prekių perdavimo taškas į aplinkines užmiesčio teritorijas.

2020 m. 78,2 % gyventojų buvo baltieji, 9,3 % – mišrios kilmės, 5,7 % – afroamerikiečiai, 3,2 % – azijiečiai.

Istorija
--------

Gyvenvietė įkurta kaip indėnų šonių metodistų misija. 1828 m. buvo centrinė šonių būstinė (tada vadinta Gam Springsu). 1854–1856 m. šonių misija pora kartų laikinai buvo Kanzaso sostine.

1835 m. gretimoje baptistų misijoje pradėtas leisti pirmasis laikraštis Kanzase – *Shawnee Sun*, rašytas šonių kalba. 1843 m. Šoni mieste atidarytas pirmasis kalėjimas Kanzase. 1858 m. tapo Džonsono apygardos centru, bet vėliau šis perkeltas į Alatį. Miesto teisės suteiktos 1922 m.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  SHAWNEE: in Johnson (Kansas)
2. ↑  *Pasaulio vietovardžiai. Amerika*. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Šoni̇̀.
3. 1 2 3  *Shawnee // Kansas, United States*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
Svarbiausias auksinas – indolo acto rūgštis
**Auksìnai** – hormonai, lemiantys augalų augimą į ilgį, ląstelių dalijimąsi bei diferenciaciją, vaisių formavimąsi, šaknų formavimąsi iš nuopjovų, augalų atsiskyrimą dalimis. Dėl auksino ląstelės pumpuoja H+ į savo sieneles, pH pokytis lemia fermentų, kurie skaido skersinius ryšius sienelėse, aktyvavimą, o dėl turgorinio slėgio ląstelės ilgėja.

Auksinas, sintetinamas medžių dominuojančioje viršūnėje, inhibuoja šoninių šakų augimą (po savimi); dėl to spygliuočiai turi tipišką trikampio formą.

Auksinas lemia šaknų augimą žemyn (gravitropizmą). Auksinas kaupiasi šaknies apatinėje dalyje ir inhibuoja ląstelių ilgėjimą, virš jų esančios ląstelės dalijasi greičiau ir šaknis linksta žemyn.

Auksinai yra aktyvūs visą augalo vystymosi laikotarpį. Sintetinami meristemose ir jaunuose organuose. Transportavimo metu vyksta specifinis ląstelių atsakas.

Kai kurie auksinai
------------------

Svarbiausias auksinas – *indoloacto rūgštis*.

Kiti auksinai:

* 4-chloro - indoloacto rūgštis,
* phenylacto rūgštis,
* indolo-3-butano rūgštis.

Auksino signalo perdavimo kelias
--------------------------------

2005 m. rastas auksino receptorius:

* TIR1 baltymas (Transport Inhibitor Response1)
* TIR1 genas koduoja F-box domeną turintį baltymą (turintį daug leucino pasikartojančių sekų).

Sąveika
-------

TIR1 sąveikauja su:

* griaučių baltymu *cullin* (AtCUL1)
* į SKP1 panašiais (*SKP1-like*) baltymais (ASK1/ASK2),
* žiedo - domeno baltymu RBX1 suformuoti SCF tipo ubikvitino ligazės kompleksą.

SCF tipo ubikvitino - baltymo ligazės kompleksas ubikvitilina savo substratus, kurie nukreipiami tolesnei degradacijai 26S proteosomoje,
griaučių kulinas, *SKP1-like* ir *RBX1* baltymai suteikia katalizinį aktyvumą, būtiną aktyvuoto ubikvitino pernašai link baltymo - taikinio.
Taikinį apsprendžia F dėžutės baltymas.

Degradavus transkripcijos reguliatorius, išlaisvinamos ARF (*auxin responce factor*) sekos (transkripcijos aktyvatoriai). Transkribuojami ir transliuojami genai.

Manoma, kad egzistuoja ir kitas auksino receptorius *Auxin Binding Protein1* (ABP1), kuris atsakingas už plazminės membranos protonų siurblio veikimą.

Nuorodos, šaltiniai
-------------------

* + Anglų k.
* Archyvuota kopija 2007-03-28 iš Wayback Machine projekto.
	+ Vokiečių k.
* Archyvuota kopija 2007-03-28 iš Wayback Machine projekto.
* Archyvuota kopija 2006-12-01 iš Wayback Machine projekto.
* Archyvuota kopija 2007-04-29 iš Wayback Machine projekto.
	+ Iliustracijos
* + Anglų k.
* 
*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiame straipsnyje bent dalis informacijos yra pasenusi.**Jeigu galite, atnaujinkite informaciją ir ištrinkite šį pranešimą. |

| Stenley Park Stadium |
| --- |
| Vieta | Liverpulis, Anglija |
| Savininkas | Fenway Sports Group |
| Operatorius | Liverpool FC |
| Paviršius | Žolė |
| Architektas | HKS, Inc. |
| Talpa | 71 000 sėdimų vietų |
| Nuomininkai | Liverpool FC |

**Stenley Park Stadium** buvo planuojamas statyti futbolo stadionas Liverpulyje, Anglijoje. 2003 m. buvo duotas leidimas busimoms statyboms. Planuojama, kad naujas stadionas bus atidarytas 2012 m. rugpjūtį, jame tilps 60 000 žiūrovų. 2012 m. spalį paskelbta jog projektas stabdomas.

Istorija
--------

2008 m. birželio 19 d. buvo duotas galutinis leidimas naujam stadionui statyti. Darbai prasidėjo 2008 m. birželio 24 d. pritarus Liverpulio miesto tarybai. Planuojama pabaigti 2011 m. bet oficialiai galutinės datos nėra.

Jei stadionas bus pastatytas laiku, tai reikš, kad 2018 m. pasaulio čempionate naujame stadione galės žaisti šeimininkė Anglijos rinktinė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Liverpool FC reveals new HKS stadium design

Nuorodos
--------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLiverpool Football Club |
| --- |
|  |
| 
Liverpool FC · Žaidėjai · Treneriai · Sezonai · Europa · Rekordai · Istorija · Anfield · Stenley Park Stadium · Melvudas · Mersisaido derbis · Manchester United FC konkurencija · Dubleriai ir akademija · The Boot Room · LFC TV · Liverpool L.F.C. |

 |
**Robertas Emilis Feldmanis** (latv. *Roberts Emīls Feldmanis*; 1910 m. rugpjūčio 4 d. Vilniuje – 2002 m. gegužės 28 d. Rygoje, palaidotas Katlakalno bažnyčios šventoriuje) – liuteronų dvasininkas, Latvijos universiteto profesorius ir bažnyčios istorikas.

Biografija
----------

Gimė Vilniaus geležinkelio valdybos apskaitininko šeimoje. Pirmojo pasaulinio karo metais latvių Feldmanių šeima pasitraukė į Rusijos imperijos gilumą. 1919 m. tėvai su sūnumis Edvinu ir Robertu grįžo į Lietuvą ir apsigyveno lenkų valdomame Lentvaryje. 1922 m. Feldmaniai persikėlė gyventi į gimtąją Latviją – Jelgavos miestą.

Po pradinės mokyklos baigimo, nuo 1925 m. R.Feldmanis mokėsi Jelgavos mokytojų institute. Sunki materialinė padėtis neleido jam šios mokyklos pabaigti. Dirbdamas geležinkelio raštininku jis savarankiškai pasiruošė ir įstojo į Latvijos universiteto Teologijos fakultetą. Studijuodamas aktyviai dalyvavo *Krikščioniškosios studentų bendrijos* veikloje. 1935 m. baigė Universitetą ir tų pačių metų rugsėjo 22 d. Alūksnės evangelikų liuteronų bažnyčioje ordinuotas kunigu. Kurį laiką tarnavo vikaru įvairiose Latvijos parapijose.

1936 m. Latvijos evangelikų liuteronų bažnyčios vadovybė paskyrė jį atsakingu už misionierišką veiklą užsienyje. Daug keliavo po pasaulį, Indijoje aplankė žinomą latvių misionierę Anną Irbę, koordinavo latviško misijų centro veiklą Tamilnade. Tuo pačiu metu R.Feldmanis gilinosi į teologijos mokslus, jam suteiktas licenciato laipsnis. Vėliau prasidėjo Antrasis pasaulinis karas, Latvijoje įsigalėjo tarybinė santvarka. 1950 m. balandžio 29 d. saugumo organai R.Feldmanį suėmė ir už tariamai antitarybinę veiklą nuteisė dešimčiai metų tremties Rusijos Federacijos Archangelsko srityje. 1954 m. jam leista pirma laiko grįžti į Latviją. Kunigavo Katlakalno (dab. Rygos miesto dalis), Uolainės ir Rygos Mežaparko parapijose.

Prasidėjus šalyje tautiniam atgimimui R.Feldmanis aktyviai įsijungė į Latvijos evangelikų bažnyčios atstatomąjį darbą: pradėjo dėstyti bažnyčios istoriją Latvijos universiteto Teologijos fakultete, prisidėjo atkuriant *Liuterio akademiją* Rygoje.

Įvertinimas
-----------

* Ketvirto laipsnio Trijų žvaigždžių ordinas (1998 m.)

Atminimo įamžinimas
-------------------

* Biografija įtraukta į Kembridže sudarytą „2000 iškiliausių XXI amžiaus mokslininkų" (angl. *Outstanding Scholars of the 21st Century*) sąrašą.

Šaltiniai
---------

* *Iškilus Latvijos evangelikų liuteronų bažnyčios dvasininkas, gimęs Vilniuje* // „Lietuvos evangelikų kelias", 2015 Nr. 7–8 (Parengė Evaldas Švageris)
* Internetinė svetainė *Roberts Feldmanis* Archyvuota kopija 2008-02-01 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Rubenis I. *Misionārs Roberts Feldmanis.* – Rīga: Luterisma mantojuma fonds, 2007
Notaro biuras (Vigas, Ispanija)
Valstybinio notaro biuras Vokietijoje (Wangen im Allgäu, Badenas-Viurtembergas)
**Notaro biuras** – notaro darbo vieta.
Lietuvoje notaro biuras nėra civilinių teisinių santykių, įskaitant komercinę ūkinę veiklą, subjektas.

Steigimas
---------

Notarų biurai Lietuvoje steigiami LR teisingumo ministro įsakymu. 1 notaras gali turėti tik 1 notaro biurą. 2 ir daugiau notarų, einančių pareigas toje pačioje savivaldybėje, gali turėti 1 bendrą notarų biurą. Dėl bendro notarų biuro darbo organizavimo ir veiklos notarai sudaro sutartį.

Veikla
------

Kiekvienas notaras, dirbantis bendrame notarų biure, notarinius veiksmus atlieka savo vardu ir asmeniškai atsako už savo pareigų atlikimą. Notaras dirba savarankiškai ir yra ekonomiškai nepriklausomas.

Notaras savo nuožiūra priima į darbą jam reikalingus biuro darbuotojus (pvz. notaro padėjėjus), moka jiems atlyginimą.

Notaras įsigyja biuro patalpas ar jas nuomoja, perka reikiamą inventorių ir kitus reikmenis.

Nuorodos
--------

* Lietuvos notarų rūmai
| **Marius Skuodis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1985 m. rugpjūčio 9 d. (38 metai)Vilnius |
| Sutuoktinis (-ė) | Rita Skuodienė |
| Vaikai | Nojus |
| Lietuvos Respublikos susisiekimo ministras |
| Ankstesnis | Jaroslav Narkevič |
| Ėjo pareigas | nuo 2020 m. gruodžio 11 d. |
|  |
| Išsilavinimas | Socialinių mokslų daktaras |
| Alma mater | Vilniaus universitetas |

**Marius Skuodis** (g. 1985 m. rugpjūčio 9 d. Vilniuje) – Lietuvos politikas, ekonomistas, socialinių mokslų daktaras, Lietuvos Respublikos susisiekimo ministras.

Biografija
----------

2004 m. baigė Vilniaus Žemynos gimnaziją. 2004–2008 m. studijavo Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute ir įgijo politikos mokslų bakalauro laipsnį. 2010 m. ten pat įgijo politikos mokslų (Europos studijų) magistro laipsnį. 2010–2012 m. studijavo Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokykloje ir įgijo viešosios ir ekonominės politikos viešojo administravimo magistro laipsnį. 2018 m. Vilniaus universitete apgynė disertaciją „Europos finansinių paslaugų reguliavimo politinė ekonomija: ES bankų politikos stabilumo ir kaitos aiškinimas" (mokslinis vadovas – prof. dr. Ramūnas Vilpišauskas) ir įgijo politikos mokslų krypties socialinių mokslų daktaro laipsnį.

2006–2010 m. buvo Lietuvos valstybinio mokslo ir studijų fondo (Valstybinio studijų fondo) valdybos nariu. 2008–2009 m. dirbo Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijoje Europos Sąjungos politikos departamento vyriausiuoju specialistu. 2009-2010 m. - VšĮ Viešosios politikos ir vadybos instituto analitikas. 2010 m. Valtybinio studijų fondo valdybos narys. 2012–2016 m. dirbo asistentu Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų institute. 2012–2018 m. dirbo Lietuvos banke vyresniuoju specialistu (nuo 2015 m. – ėjo Tarptautinių ryšių departamento direktoriaus pareigas).

2018–2020 m. – Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų viceministras.

Nuo 2020 m. eina Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro pareigas XVIII Vyriausybėje. Jokiai politinei jėgai nepriklausantį M. Skuodį į šį postą delegavo Laisvės partija.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5  Marius Skuodis Archyvuota kopija 2021-04-20 iš Wayback Machine projekto. lrv.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
2. ↑  „Susisiekimo ministro pareigas pradeda eiti Marius Skuodis", lrv.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
3. ↑  *Marius Skuodis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2022-03-23.
4. ↑   Archyvuota kopija 2021-04-22 iš Wayback Machine projekto.
5. ↑  *Disertacijos gynimas: Marius Skuodis „Europos finansinių paslaugų reguliavimo politinė ekonomija: ES bankų politikos stabilumo ir kaitos aiškinimas"*, tspmi.vu.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
6. 1 2 3 4  „Susisiekimo ministru siūlomas Marius Skuodis", vz.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
7. ↑  *Marius Skuodis dirbs ūkio viceministru"*, 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
8. ↑  „Ką iki šiol nuveikė susisiekimo sritį vairuosiantis M.Skuodis: sprendimas paaukoti karatė atvedė ir iki ministro", 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
9. ↑  „Laisvės partija kandidatu į susisiekimo ministrus teikia M.Skuodį", 15min.lt. Nuoroda tikrinta 2021-04-22.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Yra kilę abejonių dėl šio straipsnio objekto reikšmingumo ir tinkamumo enciklopedijai.**Galima paieškoti straipsnio objekto aprašymų nepriklausomuose nuo jo patikimuose antriniuose šaltiniuose ir pasiremti jais straipsnyje. |

| **Laima Keraitienė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1944 m. sausio 1 d.Skersabaliai I, Liudvinavo valsčius |
| Mirė | 2021 m. lapkričio 26 d. (77 metai) |
| Sutuoktinis (-ė) | Antanas |
| Vaikai | Ligitas, Giedrius |
|  |
| Veikla | agronomė, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja |
| Partija | 
* 1980 m. Lietuvos komunistų partija;
* 1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partija;
* 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partija.

 |
|  |
| Alma mater | 1970 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Laima Keraitienė** (1944 m. sausio 1 d. Skersabaliuose I, Liudvinavo valsčiuje – 2021 m. lapkričio 26 d.) – agronomė, Lietuvos ir Rokiškio rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija
----------

1963 m. baigė Antalieptės Žemės ūkio technikumą, 1970 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademijos Agronomijos fakulteto sodininkystės – daržininkystės skyrių, agronomė.

1963–1970 m. Salų tarybinio ūkio – technikumo sodininkystės agronomė, 1970–1974 m. dėstytoja. 1974–1977 m. Kazliškio apylinkės Vykdomojo komiteto sekretorė, 1977–1980 m. Vykdomojo komiteto pirmininkė. 1980–1982 m. LKP Rokiškio rajono komiteto instruktorė, 1982–1991 m. komiteto Žemės ūkio skyriaus vedėja.

1992–1996 m. 2000–2008 m. ir 2012–2016 m. Seimo nario Vytauto Saulio padėjėja. 1995–1996 m. Vyriausybės atstovo Panevėžio apskrityje konsultantė. 1996 m. Rokiškio Romuvos vidurinės mokyklos mokytoja. 1997–1998 m. AB „Lietuvos žemės ūkio bankas" Rokiškio skyriaus vyr. ekonomistė, 1999 m. UAB „LŽŪB draudimas" vadybininkė. 1998–2000 m. Lietuvos metrologijos inspekcijos inspektorė. 2000–2003 m. Rokiškio rajono savivaldybės mero padėjėja. 

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos narė, LDDP rajono tarybos pirmininkė, Demokratinės moterų kolegijos tarybos narė. Nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Rokiškio rajono skyriaus narė, nuo 2003 m. pirmininko pavaduotoja. Nuo 2001 m. LSDP tarybos narė, 2003-2008 m. LSDP prezidiumo narė, atstovė Panevėžio apskričiai.

1995–1997 m. 1997–2000 m. 2000–2003 m. (LDDP sąraše), 2003–2007 m. 2007–2011 m. ir nuo 2011 m. Rokiškio rajono savivaldybės tarybos narė.

Lietuvai pagražinti draugijos valdybos narė, Rokiškio skyriaus pirmininkė. Sutuoktinis Antanas, sūnūs Ligitas, Giedrius..

Šaltiniai
---------

1. ↑  GEDIME LAIMOS KERAITIENĖS. rokiskis.lt. Nuoroda tikrinta 2021-11-28.
2. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai - Lietuvos socialdemokratų partija - Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-11-03 iš Wayback Machine projekto.
| **Benjaminas Pocius** |
| --- |
| Gimė | 1939 m. kovo 31 d.Raseinių rajonas, Lietuvos Respublika |
| Mirė | 2023 m. gruodžio 19 d. (84 metai)Tauragė, Lietuvos Respublika |
| Tautybė | lietuvis |
| Tėvas | Petras Pocius |
| Motina | Rozalija Mockutė-Pocienė |
| Sutuoktinis (-ė) | Valentina Pocienė |
| Vaikai | Mindaugas |
|  |
| Veikla | fotografas, fotožurnalistas |
|  |
| Žinomas (-a) už | Sąjūdžio Tauragėje fotometraštininkas |

**Benjaminas Pocius** (1939 m. kovo 31 d. - 2023 m. gruodžio 19 d.) - Lietuvos fotografas, fotožurnalistas, fotomenininkas.

Gimė Jono Pociaus (1910-1975) ir Valerijos Stulgytės (1919-1950) šeimoje. Buvo vyriausias iš dviejų vaikų. Sesuo Virginija (1945-2022) - pedagogė. Į Tauragės kraštą su tėvais atvyko po Antrojo pasaulinio karo. Tėvo brolis Antanas - vargonininkas ir pedagogas. 

Tauragėje baigė mokyklą. Dirbo fotografu Tauragės keramikos gamykloje, laikraščiuose „Šilalės artojas" ir „Tauragiškių balsas". Nuo 1961 m. dalyvavo rajoninėse ir respublikinėse fotografijų parodose. Buvo surengęs personalines parodas Šilalėje ir Tauragėje, 1964-2003 m. grupinėse parodose dalyvavo Klaipėdoje, Plungėje, Telšiuose, Panevėžyje, Kėdainiuose, Mažeikiuose. Paskutinę savo parodą „Apie vaikus" 2021 m. pristatė Tauragės krašto muziejaus „Santaka" organizuojamame meno festivalyje „Kvadratu".

Priklausė Lietuvos fotomeno draugijai, Tauragės fotografų klubui „Fotojūra". Benjamino Pociaus nuotraukų archyvas saugomas Tauragės krašto muziejuje „Santaka".

Palaidotas Tauragės kapinėse tų pačių metų gruodžio 20 d.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Pro Memoria Benjaminas Pocius (1939 - 2023) (Tauragės radijas)
2. 1 2 3  Mirė fotografas, fotožurnalistas Benjaminas Pocius (Tauragės kurjeris)

Nuorodos
--------

* [ Profilis Tauragės fotografų klubo „Fotojūra" internetinėje svetainėje[
**Rašelė Reiš** (Roiš, ol. *Rachel Ruysch*, 1664 m. birželio 3 d.(?), Haga, Nyderlandai – 1750 m. rugpjūčio 8 d. Amsterdamas) – XVII a. pb – XVIII a. pirmos pusės Nyderlandų gėlių natiurmortų tapytoja.

Biografija
----------

Rašelė Reiš gimė Hagoje. Pakrikštyta 1664 m. birželio 3 d. Jos tėvas Frederik Ruysch buvo žymus to meto anatomikas ir botanikas, senelis − garsus architektas. Po trejų metų šeima persikėlė į Amsterdamą, kur tėvas gavo profesoriaus postą. Tikriausiai dėl tėvo Reiš įgavo polinkį egzotinių gėlių vaizdavimui, tiksliam detalių piešimui. Nuo 15 metų Rašelę Reiš apmokė tapybos žymus natiurmortų kūrėjas iš Delfto Vilemas van Alstas. Reiš daugiausiai specializavosi gėlių natiurmortuose. Po vedybų su portretistu Juriaen Pool, Reiš 1693 m. persikėlė į Hagą, kur 1701 m. su vyru įstojo į Hagos tapytojų gildiją. Reiš natiurmortai susilaukė didelio populiarumo. 

1708−1716 m. Reiš gyveno Diuseldorfe ir dirbo elektoriui palatinui Johann Wilhelm von der Pfalz. Elektorius pasiuntė Toskanos didžiajam hercogui Kozimui III de Medičiui Reiš „Natiurmortą su vaisiais, gėlėmis ir vabzdžiais" į Florenciją. Šis paveikslas buvo pakabintas Uficiuose 1753 m. ir tapo vienu žinomiausių Reiš kūrinių. Po elektoriaus palatino mirties 1716 m. Reiš grįžo į Olandiją. Jos kūrybinė karjera neturėjo nuosmukių apie 60 metų. Rašelė Reiš susilaukė 10 vaikų. Mirė 1750 m. rugpjūčio 8 d. Amsterdame. Jos natiurmortai tapyti tamsiame fone, panašiai kaip Vilemo van Alsto. Naujesnės kartos tapytojas Janas van Heisumas pradėjo naudoti šviesų foną.

Darbų galerija
--------------

* „Gėlės vazoje" (1700, Mauricheisas, Haga) „Gėlės vazoje" (1700, Mauricheisas, Haga)
* „Gėlių krepšys" (1711, Uficių galerija, Florencija) „Gėlių krepšys" (1711, Uficių galerija, Florencija)
* „Gėlių vaza" (1715, Senoji pinakoteka, Miunchenas) „Gėlių vaza" (1715, Senoji pinakoteka, Miunchenas)
* „Gėlių natiurmortas ant marmurinio padėklo" (1716, Amsterdamo valstybinis muziejus) „Gėlių natiurmortas ant marmurinio padėklo" (1716, Amsterdamo valstybinis muziejus)
* „Natiurmortas su gėlių puokšte ir slyvomis" (Belgijos karališkieji dailės muziejai, Briuselis) „Natiurmortas su gėlių puokšte ir slyvomis" (Belgijos karališkieji dailės muziejai, Briuselis)

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Rachel Ruysch** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Encyclopaedia Britannica
* wga.hu
* essentialvermeer.com
* nmwa.org
| Bendas*Bend* |
| --- |
| *Bendo panorama* |
|  |
| 

BendasBendas

44°03′0″ š. pl. 121°18′0″ v. ilg.﻿ / ﻿44.05000°š. pl. 121.30000°r. ilg.﻿ / 44.05000; 121.30000﻿ (Bendas)Koordinatės: 44°03′0″ š. pl. 121°18′0″ v. ilg.﻿ / ﻿44.05000°š. pl. 121.30000°r. ilg.﻿ / 44.05000; 121.30000﻿ (Bendas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-8)------ vasaros: (UTC-7) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Oregonas Oregonas |
| **Apygarda** | Dešutso apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1904 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2020) | 99 213  |
| **Plotas** | 90,3 km² |
| **Tankumas** (2020) | 1 099 žm./km² |
| **Altitudė** | 1 104 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Bendas |

**Bendas** (angl. *Bend*) – miestas Jungtinių Amerikos Valstijų šiaurės vakaruose, Oregone, Kaskadinių kalnų vakarinėje pašlaitėje, prie Dešutso upės, 195 km į pietryčius nuo Portlando. Apygardos centras. Geležinkeliai į Portlandą, Sakramentą, plentai į Salemą, Jakimą, Ontariją, Klamat Folsą. Artimiausias oro uostas yra Redmonde (už 29 km). Medienos apdirbimo pramonė, turizmas.

Veikia Centrinio Oregono bendruomenės koledžas. Bendo apylinkės pasižymi vaizdingais kraštovaizdžiais – gausu ežerų, kalnų, urvų, yra kalnų slidinėjimo kurortų. Šalimais – Dešutso nacionalinis miškas, Niuberio nacionalinis ugnikalnių paminklas.

2020 m. 84,5 % Bendo gyventojų buvo baltieji, 12,6 % – mišrios ar kitos kilmės, 1,6 % – azijiečiai, 0,7 % – indėnai, 0,5 % – afroamerikiečiai.

Istorija
--------

Bendas įkurtas 1904 m. o augti pradėjo 1909 m. Dešutso drėkinimo ir energijos kompanijai pradėjus plėtoti žemės ūkį. 1904 m. suteiktas miesto statusas, nuo 1916 m. apygardos centras. 1911 m. atitiesus geležinkelį suklestėjo miško kirtimo ir medienos apdirbimo pramonė.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  BEND: in Deschutes (Oregon)
2. 1 2 3  *Bend // Oregon, United States*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
| Parikutinas |
| --- |
|  |
|  |
| Šalis | Meksika Meksika |
|  |
| Aukštis | 3170 m |
|  |
| Tipas | Stratovulkanas |
|  |
| Amžius |
|  |
| Aktyvumas |  |
|  |
| Paskutinisišsiveržimas | 1952 m. |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.

  |
| **Koordinatės:** | 19°29′34″ š. pl. 102°15′03″ v. ilg.﻿ / ﻿19.49278°š. pl. 102.25083°r. ilg.﻿ / 19.49278; 102.25083Koordinatės: 19°29′34″ š. pl. 102°15′03″ v. ilg.﻿ / ﻿19.49278°š. pl. 102.25083°r. ilg.﻿ / 19.49278; 102.25083 |

**Parikutinas** (isp. *Volcán de Parícutin*) – ugnikalnis Meksikos Mičoakano valstijoje, netoli lava užlieto to paties pavadinimo kaimo.

Ugnikalnis veržtis pradėjo taraskų ūkininko Dionisio Pulido kukurūzų lauke 1943 m. vasario 20 d. Ariant lauką Pulido, jo žmona ir sūnus stebėjo pirminį pelenų ir akmenų išsiveržimą. Ugniklanio kūgis išaugo per pirmuosius metus, kol ugnikalnis tebebuvo piroklastinėje fazėje. Šalia esantys Parikutino ir Nuevo San Juan Parangaricutiro kaimai buvo palaidoti po lavos ir pelenų sluoksniu, jų gyventojai iškelti. Veržiantis šiam ugnikalniui aukų nebuvo.

Kūgis 1943 metais
Baigiantis pirmajai ugnikalnio augimo fazei po maždaug metų jis pasiekė 336 m aukštį. Per kitus aštuonerius metus ugnikalnis nuolat išsiverždavo, tačiau tai buvo santykinai ramūs lavos, kuri padengdavo aplinkinius 25 km², išsiveržimai. Ugnikalnio aktyvumas šiuo laikotarpiu mažėjo iki paskutinių šešių mėnesių, kai padažnėjo dideli išsiveržimai ir sprogimai. 1952 m. išsiveržimai baigėsi ir nuo to laiko Parikutinas liko ramus, pasiekęs 424 m aukštį virš kukurūzų lauko, kuriame iškilo.

Vulkanizmas yra įprastas Meksikos kraštovaizdžiui. Parikutinas tėra tik jauniausias iš daugiau nei 1 400 tokio tipo ugnikalnių, kurie yra Meksikos ugnikalnių juostoje. Ugnikalnis unikalus tuo, kad jo susiformavimas buvo stebimas nuo pat pirmųjų išsiveržimo ženklų.

Šaltiniai
---------

* Paricutin at Volcano World Archyvuota kopija 2007-05-20 iš Wayback Machine projekto.
* *Parícutin: The Volcano Born in a Mexican Cornfield*, Edited by James F Luhr and Tom Simkin, Phoenix AZ: Geoscience Press, 1993. The definitive collection of reports and documentary illustrations of the eruption and its effects up to the date of publication.

Nuorodos
--------

* The eruption of Parícutin (1943–1952) Archyvuota kopija 2007-06-04 iš Wayback Machine projekto.
* Pictures of Paricutin – 2006 Archyvuota kopija 2007-08-07 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  Varao |
| --- |
| Varao šeima plaukia kanojaVarao šeima plaukia kanoja |
| Gyventojų skaičius | ~20 000 |
| Populiacija šalyse | Venesuelos vėliava VenesuelaGajanos vėliava GajanaSurinamo vėliava Surinamas |
| Kalba (-os) | varao |
| Religijos | prigimtinė tikyba |

**Varao** – indėnų gentis, gyvenanti Orinoko deltos regione Venesueloje, taip pat vakarų Gajanoje, Suriname. Populiacija – apie 20 tūkst. žmonių. Kalba izoliuota varao kalba.

Varao neatsiejamai susieti su vandeniu. Jie savo būstus (*palafito*) įsirengia ant polių lėtuose upių užutėkiuose. Struktūra nesudėtinga, dažnai bendra kelioms šeimoms pastogė su hamakais miegui ir bendra židiniu maistui ruošti. Kartais dar būna medinių kėdžių, išraižytų gyvūnų pavidalais. Varao yra puikūs plaukikai nuo pat mažens, visur keliauja iš medžio skobtomis kanojomis, nes ypač deltos regione sunku keliauti pėsčiomis per tankias ir pelkėtas džiungles. Varao gamina dviejų tipų kanojas – ilgas *bongo*, talpinančias iki 50 žmonių, ir nedideles trivietes kanojas.

Maitinasi daugiausia žuvimi, vėžiagyviais, renka džiunglių augalus, dalis verčiasi žemės ūkiu.

Varao yra išlaikę gamtameldystę. Jų kosmogonijos mitas pasakoja apie medžiotoją, gyvenusį danguje. Jis medžiojęs dangiškuosius paukščius – vienas jo nušautas paukštis nukrito ant rojaus grindų. Jis susprogo ir pramušė skylę per kurią medžiotojas pažvelgė į žemę. Pamatęs ten daug vaisių, gražius vaizdus iš dangiškojo šilko pasidarė virvę ir nusileido ten gyventi.

Varao moteris su vaikais
Iš europiečių su varao pirmasis susidūrė Alonsas de Ocheda, tyrinėdamas Orinoko deltą. Indėnų palafitai jam priminė Veneciją, todėl atrastą žemę pavadino „mažąja Venecija" – Venesuela.