|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  Haniai (漢 *han*) |
| --- |
|  |
| Gyventojų skaičius | 1,3 mlrd. |
| Populiacija šalyse |  Kinija:    apie 1,21 mlrd.
 Taivanas:    apie 22,57 mln.
 Singapūras:    apie 2,68 mln.
 Tailandas:    apie 7,05 mln.
 Malaizija:    apie 6,59 mln.
 Indonezija:    apie 2,83 mln. |
| Kalba (-os) | kinų |
| Religijos | daosizmas budizmas |
| Giminingos etninės grupės | nėra |

**Haniai** (kinai) (kin. 漢, *han*; 漢族, *hanzu*) – tauta Rytų Azijoje, kurios dauguma gyvena Kinijos Liaudies Respublikoje ir Taivane. Tai – didžiausia pasaulio tauta, sudaranti 19 procentų viso pasaulio gyventojų skaičiaus. Kartais ji yra traktuojama kaip kelių giminingų tautų grupė. Senojoje Kinijos vėliavoje ją simbolizavo raudona spalva.

Haniai – viena iš 56 oficialiai pripažintų Kinijos tautų ir vienintelė dauguma, sudaranti apie 92 procentus šalies gyventojų. Kinijoje ji tankiai apgyvendinusi rytinę šalies dalį, o likusios 55 tautinės mažumos daugiausiai gyvena vakarinėse dalyse bei provincijose.

Kalba ir etninės subgrupės
--------------------------

Hanių tautos kalbų (tarmių) žemėlapis
*Pagrindiniai straipsniai: Kinų kalba, Kinų raštas*

Hanių terminas ir identitetas yra sukonstruotas daugiau politiškai, grindžiamas valstybės ideologija. Dėl to oficialiai jie visuomet laikomi vientisa tauta, kalbančia viena, – kinų, – kalba (漢語 *hanyu* – hanių kalba). Tai daroma siekiant išsaugoti Kinijos politinį ir kultūrinį vientisumą.

Egzistuoja kai kurie bendri bruožai, būdingi visiems haniams. Pirmiausia tai – kinų raštas (漢字 *hanzi* – hanių rašmenys), kuriuo galima užrašyti visas kinų kalbos tarmes. Hanius taip pat sieja tradicinės religijos, tokios kaip daosizmas, konfucianizmas bei budizmas.

Iš tiesų esti labai ryškūs kalbiniai ir kultūriniai skirtumai tarp hanių atskiruose regionuose. Kalbiniai skirtumai yra tokie dideli, kad europiniame kontekste atskiros tarmės būtų laikomos atskiromis kalbomis: jos skiriasi maždaug tiek, kiek skiriasi šiuolaikinės romanų kalbos.

Dėl to lingvistai labai diskutuoja dėl kinų kalbos dialektų ir etninių subgrupių traktavimo: dauguma mokslininkų laiko, kad hanių etninę grupę sudaro keletas skirtingų tautų. Dažniausiai linkstama išskirti septynias pagrindines etnines subgrupes, tokias kaip kinai mandarinai, hakka, kantoniečiai, minai ir pan. Kai kuriose jų išskiriamos mažesnės grupės, tokios kaip džin, pingai ir t. t.

Ypač tie skirtumai išryškėja pietinėje hanių gyvenamo arealo dalyje. Spėjama, kad jie susiformavo senovėje haniams asimiliuojant vietines pietų Kinijos tautas ir patiriant stiprią jų įtaką.

Šios grupės išsiskiria ne tik lingvistiškai, bet ir savo kultūra. Jie puoselėja savo kultūrinius identitetus, o tam tikrais istoriniais periodais reikšdavosi politinės ir tautinės konfrontacijos tarp atskirų hanių subgrupių: kaip kad, pavyzdžiui, Taipingų sukilimas.

|  |  |
| --- | --- |
| **Hanių etninės subgrupės** |  |
| Kinai mandarinai (Džin) | Vu (Hujai) | Kantoniečiai (Pingai) | Minai | Šiangai | Hakka | Ganiai |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R  Kinijos tautos |
| --- |
|  |
| Haniai | 
 *Čuančingai* **·**  *Ganiai*· *Hakka* **·**  Hujai **·**  *Kantoniečiai* **·**  *Miniai* (*Hokčiu* **·**  *Hoklai*) **·**  *Šiangai* **·**  *Šiaurės kinai (Dziniai)* **·**  *Tankai* **·**  *Vu* |  |
|  |
| Tibetiečiai-mianmariečiai | 
 Ačangai **·**  Bajai **·**  Čiangai **·**  Derungai **·**  *Dengai* **·**  Dzingpo (*Caivai* **·**  *Lačikai* **·**  *Maru*) **·**  Dzinuo **·**  Hani (*Akhai*) **·**  I **·**  Lahu (*Kucongai*) **·**  Lobai **·**  Lisu **·**  Monpai **·**  Nasiai (*Mosuo*) **·**  Nu (*Nusu* **·**  *Zouzou* **·**  *Anongai*) **·**  Pumi **·**  Tibetiečiai (*Šerpai*) **·**  Tudziai |
|  |
| Tajai-kadajai | 
 Buji **·**  Dajai (*Šanai*, *Žalieji*, *Neua*, *Pong*, *Baltieji ir Juodieji*, *Hongdzino*) **·**  Dongai **·**  Džuangai **·**  Gelao **·**  Li **·**  Maonaniai **·**  Mulao **·**  Šanai **·**  Šujai |
|  |
| Austroaziečiai | 
Blangai **·**  *Chmu* **·**  Deangai **·**  *Mangai* **·**  Va **·**  Vietnamiečiai |
|  |
| Hmongai-mienai | 
Jao **·**  Miao (*Gedžia*) **·**  Še |
|  |
| Altajaus tautos | 
Bonanai **·**  Daūrai **·**  Dongšiangai **·**  Evenkai **·**  Jugurai **·**  Kazachai **·**  Kirgizai **·**  Mandžiūrai **·**  Mongolai (*Tuviai* **·**  *Uzumčinai* **·**  *Oiratai*) **·**  Nanajai **·**  Oročenai **·**  Salarai **·**  Sibai **·**  Totoriai **·**  Uigūrai (*Aniai, Dolanai*) **·**  Uzbekai **·**  Tu |
|  |
| Kitos grupės | 
Korėjiečiai **·**  Rusai **·**  Tadžikai **·**  Taivano aborigenai **·**  *Utsuliai* **·**  *Žydai* |

 |