|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

| **Rachilė Aprijaskytė** |
| --- |
| Gimė | 1921 m. kovo 24 d.Kybartai |
| Mirė | 2019 m. vasario 6 d. (97 metai)Izraelis |
| Palaidotas (-a) | Jehudas |
| Sutuoktinis (-ė) | Iršis Valdšteinas |
| Vaikai | Esfira, Sulamita |
|  |
| Veikla | kalbininkė |
| Sritis | anglų kalba, fonetika, kalbų mokymas |
| Organizacijos | Vilniaus universitetas |
| Pareigos | docentė |
|  |
| Išsilavinimas | mokslų daktarė |
| Alma mater | Maskvos I-asis valstybinis pedagoginis užsienio kalbų institutas |
| Doktorant. vadovas | V. A. Vasiljev |

**Rachilė Aprijaskytė Valdštein** (g. 1921 m. kovo 24 d. Kybartai, Lietuva – m. 2019 m. vasario 6 d. Izraelis) – Lietuvos kalbininkė – anglistė, Vilniaus universiteto Anglų filologjios katedros docentė, humanitarinių mokslų daktarė, gretinamosios anglų – lietuvių k. kalbų fonetikos tyrinėjimų ir studijų krypties pradininkė.

Biografija
----------

### Jaunystė

Rachilė Aprijaskytė Valdštein gimė 1921 m. kovo 24 d. Kybartuose. Šeimoje augo kartu su dviem vyresniais broliais. Tarpukariu nesant griežtos sienų kontrolės su Vokietija, baigė kitoje sienos pusėje esančią vokiečių gimnaziją. Ją baigusi įstojo į Vytauto Didžiojo universitetą, Chemijos fakultetą.

1941 m. iš esmės pakeitė Rachilės Aprijaskytės gyvenimą. Vyriausiasis brolis Chaimas išvyko gyventi į Lotynų Ameriką, į Peru. Tėvai žuvo Kybartuose per holokaustą.

### Studijos

1941 m. Rachilė Aprijaskytė buvo studentė; artėjant II pasauliniam karui prie Lietuvos, birželį ji kartu su keliais bendramoksliais pasitraukė į Rytus. 1941 m. birželio 27 d. pasiekė Minską. Vėliau studentų grupė traukėsi gilyn į Rusiją. Pavykus patekti į kviečius gabenantį krovininį rusų traukinį, juo nukeliavo iki Stalingrado. Ten studentai įsidarbino fabrike, kuris vėliau buvo evakuotas į Alma Atą.

Alma Atoje Rachilė Aprijaskytė įstojo į iš Maskvos evakuoto Užsienio kalbų instituto vakarinį skyrių. Dalį studijų ji baigė Alma Atoje, dalį Maskvoje, kai vokiečiams atsitraukus institutas buvo sugrąžintas į Maskvą. Tiek Alma Atoje, tiek ir Maskvoje jos dėstytojais buvo keli gimtakalbiai britai ir amerikiečiai, įskaitant Oksfordo universitete (JK) studijas baigusią Louisą Tod (g. Naujoje Zelandijoje). Louisos Tod įkvėpta Aprijaskytė susidomėjo fonetika, kuri tapo jos pagrindine dėstymo ir tyrinėjimų sritimi. Po studijų kelis mėnesius dirbo Maskvoje, Rytų kalbų institute, o paskui atvyko į Vilnių.

### Darbas Vilniaus universitete

1946 m. balandžio 1 d. pradėjo dirbti Vilniaus universitete, tuometiniame Istorijos-filologijos fakultete. Ištekėjusi už Iršio Valdšteino, Rachilė Aprijaskytė apsigyveno apgriuvusiame name. Ten iš ligoninės grįžo su tik ką gimusia pirmąja dukra, persirgo maliarija, patyrė daugybę sunkumų.

Vilniaus universitete, Anglų filologijos katedroje, Rachilė Aprijaskytė Valdštein dirbo nuo 1946 iki 1993 metų. Neretai talkino tuometiniame Vilniaus pedagoginiame institute. Neatsitraukdama nuo darbo parašė humanitarinių mokslų kandidato (dab. daktaro) disertaciją *Anglų kalbos tarties mokymo pradinis etapas aukštosios mokyklos lietuvių auditorijoje*, kurią apgynė 1968 m. Maskvos pirmajame užsienio kalbų institute. Disertacijos vadovas – žymus kalbininkas prof. V. Vasiljevas. Rachilės Aprijaskytės disertaciją galima laikyti pirmąja VU mokslininkės parengta ir apginta gretinamojo pobūdžio disertacija.

Rachilė Aprijaskytė domėjosi kalbų dėstymu, ypač anglų kalbos dėstymu negimtakalbiams. Jos atsidavimą darbui, aukštus profesinius reikalavimus, prisimena daugelis jos išugdytų anglistų. Daugelio kartų mokinių ir amžininkų liudijimu Aprijaskytė Vilniaus universitete sukūrė savo fonetikos mokyklą. Pirmaisiais darbo Vilniuje metais rėmėsi rusiškais vadovėliais, tačiau ilgainiui pati parengė daugelį mokymo priemonių ir vadovėlių (žr. žemiau), skirtų lietuviakalbiams studentams. Juose atsispindi puiki Aprijaskytės fonetinė klausa, teorinis pasirengimas ir darbo su studentais patirtis. Parengė reikšmingų anglų ir lietuvių kalbų fonologinių sistemų gretinimo darbų. Kartu su kolege E. Pareigyte parengė anglų kaip užsienio kalbos mokymosi problemoms skirtų darbų.

Rachilės Aprijaskytės sukurta mokymo metodika tapo pagrindu visiems vėliau dirbusiems anglų k. fonetikos dėstytojams. Vilniaus universitete Rachilė Aprijaskytė dirbo 47 metus, buvo didelis autoritetas studentams ir kolegoms. 1972 metais jai suteiktas docentės pedagoginis vardas. 1993 m. išėjo į pensiją. Darbo Vilniaus universitete metu parengė šimtus mokinių, iš kurių dauguma dirba universitetuose, kolegijose, mokyklose.

### Šeima ir mirtis

1993 m. išėjusi į pensiją išvyko gyventi į Izraelį. Rachilė Aprijaskytė Valdštein turėjo dvi dukras: Esfirą ir Sulamitą, du anūkus Arielį ir Davidą bei tris proanūkius: Elyuahu, Lihi ir Benjaminą. Rachilė Aprijaskytė mirė 2019 m. vasario 6 dieną. Palaidota Jehude, Izraelyje.

Svarbiausi Rachilės Aprijaskytės leidiniai
------------------------------------------

Aprijaskytė, Rachilė. 1977. *Teaching Aid in Pronunciation.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Aprijaskytė, Rachilė. 1979. *Introductory Remedial Phonetic Course.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Aprijaskytė, Rachilė. 1981. *Pronounce Correctly.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Aprijaskytė, Rachilė. 1986. *Keep up your Pronunciation.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Aprijaskytė, Rachilė ir Lionginas Pažūsis. 1983. *Anglų kalbos tarties mokymo vadovas*. Kaunas: Šviesa.

Aprijaskytė, Rachilė ir Lionginas Pažūsis. 1994. *Anglų kalbos tarties pratybos.* Vilnius: Žodynas.

Aprijaskytė, Rachilė. 1991. *Intensyvus anglų kalbos pagrindinių žinių kartojamasis kursas.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Aprijaskytė, Rachilė. 1994. *Intensyvus anglų kalbos pagrindinių žinių kartojamasis kursas.* (Antrasis papildytas leidimas.) Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Šaltiniai
---------

Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (sud./red.). 2019. *Anglų kalbos slėpinių pavilioti. Prisiminimų kaleidoskopas.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.

Pokalbis su Rachile Aprijaskyte (apie 1999 m.), kalbina žentas Mošė Ginzburgas ir sūnėnas (vardo ir pavardės nustatyti nepavyko):

Pirmoji dalis: https://www.youtube.com/watch?v=iJatzo690tg

Antroji dalis: https://www.youtube.com/watch?v=rUYz600gx18

Trečioji dalis: https://www.youtube.com/watch?v=bmvvVQv4uyM

Nuorodos
--------

1. ↑  Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (sud./red.). 2019. *Anglų kalbos slėpinių pavilioti. Prisiminimų kaleidoskopas.*Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla. p. 61
2. 1 2
3. ↑  Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (sud./red.). 2019. *Anglų kalbos slėpinių pavilioti. Prisiminimų kaleidoskopas.*Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla. p. 37.
4. ↑  Grigaliūnienė, Jonė. (2008). ‘Towards the history of English studies in Lithuania’. *Kalbotyra* 59(3): 98–108.
5. ↑  Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (sud./red.). 2019. *Anglų kalbos slėpinių pavilioti. Prisiminimų kaleidoskopas.*Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla. p. 61
6. ↑  Šeškauskienė, Inesa ir Jonė Grigaliūnienė 2013. „Introduction: Anglistics in Lithuania", *Anglistics in Lithuania* (red.) Šeškauskienė, Inesa ir Jonė Grigaliūnienė (red.). Newcastle upon Tyne: Cambridge Scholars Publishing. p. 2.
7. ↑  Jonė Grigaliūnienė 2013. „The status of the word *Right* in native speaker and learner speech: A case of Lithuanian learners of English", *Anglistics in Lithuania* (red.) Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (red.). Newcastle upon Tyne: Cambridge Scholars Publishing. p. 210.
8. ↑
9. ↑  Inesa Šeškauskienė ir Jonė Grigaliūnienė (sud./red.). 2019. *Anglų kalbos slėpinių pavilioti. Prisiminimų kaleidoskopas.* Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla.
10. ↑