recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  *Giorgio Rubino*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | Giorgio Rubino |
| Gimė | 1986 m. balandžio 15 d. (36 metai)  Roma, Italija |
| Atstovauja (-vo) | Italijos vėliava Italija |
| Aktyvumo metai | 2002 - dabar |
|  |
| Rungtys | Sportinis ėjimas |
| Asmeniniai rekordai | 20 km: 1:19:37 |
|  |
|  |
| Kiti titulai | Nacionalinis čempionas |
| World Athletics profilis: |  |

**Giorgio Rubino** (g. 1986 m. balandžio 15 d. Romoje) – Italijos lengvaatletis, kuris specializuojasi sportinio ėjimo rungtyse. Šalies olimpinės rinktinės narys.

Biografija
----------

Rubino tarptautinę karjerą pradėjo 2003 m. pasaulio jaunučių čempionate. Šerbruke vykusiose varžybose ėjikas užėmė ketvirtą vietą. Po metų vykusiame pasaulio jaunimo čempionate sportininkui pasisekė prasčiau ir liko dešimtoje vietoje. 2005 m. Rubino tapo Europos jaunimo bronzos medalininku. Nuo 2006 m. lengvaatletis pradėjo varžytis suaugusiųjų čempionatuose. 2006 m. Europos čempionate jis liko aukštoje 8 vietoje. Po metų ėjikas įveikė pasaulinį normatyvą ir pateko į 2007 m. pasaulio čempionatą kur liko 5 vietoje. 2008 m. vasaros olimpinės žaidynės sportininkui tapo debiutinės. 20 km ėjimo rungtyje sportininkas užėmė 18 vietą. Po metų sportininkas vėl dalyvavo 2009 m. pasaulio čempionate ir pasiekė ketvirtą vietą. 2010 m. Europos čempionate su geriausiu sezono rezultatu ėjikas liko penktoje vietoje.

Pasiekimai
----------

| Metai | Turnyras | Vieta | Pozicija | Rungtis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Pasaulio jaunių čempionatas | Šerbrukas, Kanada | 4 | 10000 m |
| 2004 | Pasaulio jaunių čempionatas | Grosetas, Italija | 10 | 10000 m |
| 2005 | Europos jaunių čempionatas | Kaunas, Lietuva | 3 | 10000 m |
| 2006 | Europos čempionatas | Geteborgas, Švedija | 8 | 20 km |
| 2007 | Pasaulio čempionatas | Osaka, Japonija | 5 | 20 km |
| 2008 | Olimpinės žaidynės | Pekinas, Kinija | 18 | 20 km |
| 2009 | Pasaulio čempionatas | Berlynas, Vokietija | 3 | 20 km |
| 2009 | Viduržemio jūros žaidynės | Peskara, Italija | 2 | 20 km |
| 2010 | Europos čempionatas | Barselona, Ispanija | 5 | 20 km |

Nuorodos
--------

* Giorgio Rubino IAAF svetainėje Archyvuota kopija 2011-06-23 iš Wayback Machine projekto.
**Giordano**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Giordano Muller Piffero |
| Gimimo data | 1993 m. rugpjūčio 5 d. (29 metai) |
| Gimimo vieta | Porto Alegrė, Brazilija |
| Ūgis | 184 cm |
| Svoris | kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2014–152019  2020  2020– | SC Beira-Mar  AC Kajaani  FC Džiugas Telšiai  Almagro CF | 06 0(1)25 0(3)00 0(0)24 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. sausio 1 d.. |

**Džiordanas Muleris Piferas**, labiau žinomas kaip **Giordano** (*Giordano Muller Piffero*; g. 1993 m. rugpjūčio 5 d.) – futbolininkas iš Brazilijos, centro gynėjas.

Karjera
-------

Italijos ir Brazilijos pilietybes turintis gynėjas žaidė įvairiuose Brazilijos klubuose.

Vėliau (2014/15 m. sezone) rungtyniavo Portugalijos SC Beira-Mar klube, kuris dalyvavo Segonda diviziono pirmenybėse.

2019 m. žaidė Suomijos antrajame pagal pajėgumą divizione, atstovavo AC „Kajaani". Suomijoje gynėjas sužaidė 25 rungtynes, įmušė tris įvarčius ir atliko rezultatyvų perdavimą.

2020 m. vasario 20 d. pranešta, kad sutartis buvo pasirašyta su FC Džiugas Telšiai.

Kilus COVID-19 pandemijai, kovo mėnesį įsigaliojo karantinas, o dauguma legionierių sugrįžo į savo gimtuosius kraštus. Gegužės 12 d. sutartis su Giordano buvo nutraukta abiejų šalių sutarimu, Giordano nesužaidus nė vienerių rungtynių.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑

Nuorodos
--------

* Transfermarkt
* soccerway
* lietuvosfutbolas.lt
| **Grafas Giorgio Balladore Pallieri** |
| --- |
| Gimė | 1905 m. vasario 3 d.Acqui Terme, Pjemontas |
| Mirė | 1980 m. gruodžio 9 d. (75 metai)Gravedona, Lombardija |
|  |
| Veikla | italų teisėtyrininkas tarptautininkas, tarpautinis teisėjas, Europos Žmogaus Teisių Teismo pirmininkas. |

**Grafas Giorgio Balladore Pallieri** (g. 1905 m. vasario 3 d. Acqui Terme, Pjemontas – 1980 m. gruodžio 9 Gravedona, Lombardija) – italų teisėtyrininkas tarptautininkas, tarpautinis teisėjas, Europos Žmogaus Teisių Teismo pirmininkas.

Veikla
------

*Giorgio Balladore Pallieri* Turino universitete apgynė teisės disertaciją (1926 m.), jam buvo suteiktas teisės daktaro laipsnis. Turino universitete nuo 1928 metų pradėjo skaityti tarptautinės teisės paskaitas. Nuo 1930 m. persikėlė dirbti į Mesinos universitetą. Buvo docentas, tarptautinės teisės profesorius (1932 m.). EŽTT teisėjas (1959–1980), vicepirmininkas (1971–1974), pirmininkas (1974–1980), teismo vadovo poste pakeitęs Humphrey Waldock.

Literatūra
----------

* *Recueil Des Cours*. S. 289. Martinus Nijhoff Publishers. (online)
* *Yearbook of the European Convention on Human Rights*. Volume 2, 1958–1959. S. 146–148. Martinus Nijhoff Publishers. (online)
* *Internationales Biographisches Archiv 07/1975* vom 3. Februar 1975
* Il Viadante
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Vidurinė ir vidinė ausis, VII ir VIII galviniai nervai**   

1 Prieangio nervas
2 Sraigės nervas
3 Veidinis nervas
4 Ggl. geniculi
5 Būgninė styga
6 Sraigė
7 Pusratiniai kanalai
8 Būgnelio bamba
9 Būgnelis
10 Būgninis vamzdis
**Prieangio ir sraigės nervas** (lot. *nervus vestibulocochlearis*) – galvinių nervų VIII poros specifinis juntamasis nervas, kuris per vidinę klausomąją angą patenka į kaukolę ertmę ir įeina į smegenis. Sudarytas iš sraiginės ir prieanginės dalies. Abi tos dalys vidinės klausomosios landos pradžioje susijungia į vieną bendrą nervą. Atsakingas už klausos ir pusiausvyros jutimų funkciją.

  


| Galviniai nervai (*nervi craniales*) |
| --- |
|  | I. Uoslės nervas - II. Regos nervas - III. Judinamasis akies nervas - IV. Skridininis nervas - V. Trišakis nervas - VI. Atitraukiamasis nervas - VII. Veidinis nervas - VIII. Prieangio ir sraigės nervas - IX. Liežuvinis ryklės nervas - X. Klajoklinis nervas - XI. Priedinis nervas - XII. Poliežuvinis nervas |
|  |
| --- |
| Fanny Cadeo |
|  |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Stefania Cadeo |
| Gimė | 1970 m. rugsėjo 11 d. (52 metai)  Italija Lavagna, Genuja |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė, aktorė, fotomodelis |
| Instrumentai | vokalas |
| Aktyvumo metai | 1992– |
| Svetainė |  |

**Fani Kadeo** (it. *Fanny Cadeo*; g. 1970 m. rugsėjo 11 d.) – italų fotomodelis, aktorė, dainininkė ir TV laidų vedėja.

Biografija
----------

Mokėsi licėjuje Kiavaryje, kur taip pat lankė dainavimo bei modernaus šokio užsiėmimus. Pradžioje ji debiutavo televizijoje kaip laidos „Striscia la notizia" vienas iš personažų, vėliau pozavo įvairiems žurnalams, taip pat ir erotinėms nuotraukoms (1995 m. gegužę jos nuotrauka buvo ant žurnalo „Penthouse" itališko leidimo viršelio). Vėliau ji dirbo įvairiose TV proramose – dainininkės Raffaella Cara vedamoje laidoje „Hola Raffaella", „Viaggi e donne", „Ci vediamo su RAI 1", keletą kartų dalyvavo Vokietijos televizijoje Thomas Gottschalk vedamoje pokalbių laidoje. 2009-10 m. vedė kulinarinę pokalbių laidą „Cercasapori" TV kanalu RAIDue.

1993 m. Fani įrašė pirmąjį dainą, o 1995 m. debiutavo kine – pagrindiniame moters vaidmenyje komedijoje „Trinità & Bambino... e adesso tocca a noi" (režisierius Enzo Barboni). Vis tik kine ji vaidino nedaug, o pagrindine veiklos sritimi liko televizija, taip pat teatras.

Šeima
-----

2011-16 m. ji artimai bendravo su verslininku Stefano Caviglia, su kuriuo susilaukė dukters Claudios (g. 2014). Fani laisvai kalba angliškai, prancūziškai ir vokiškai.

Diskografija
------------

* Mambo italiano (EP, 1993)
* Legende Personnelle (2000)

Filmografija
------------

* Trinità & Bambino... e adesso tocca a noi! (1995)
* Croce e delizia (1995)
* Gli inaffidabili (1997)
* Racket (TV serialas, 1997)
* Tutti gli uomini sono uguali (mini serialas, 1998)
* Una milanese a Roma (2001)
* Fatti della banda della Magliana (2005)
* Cose da pazzi (2005)
* Troppo belli (2005)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Fanny Cadeo** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

* IMDb profilis

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**NUTS:DK** – Danijos karalystės suskirstymo į teritorinius statistinius vienetus sistema.

**NUTS**, pranc. *Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques*, **Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra** – Europos Sąjungos unifikuota teritorijų skirstymo į regionus sistema, patvirtinta 2003 m. gegužės mėn. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1059/2003, galiojančiu nuo 2003 m. liepos 1 d.

Danija dėl nedidelės teritorijos neskirstoma į didesnius tarpinius administracinius, taip pat ir į statistinius teritorinius vienetus. Grenlandija ir Farerų salos nėra Europos sąjungos teritorijos, nors ir priklauso Danijai.

NUTS 3 į smulkesnius administracinius vienetus toliau klasifikuojama pagal Bendrijos **Vietinių administracinių vienetų** sistemą **LAU** angl. *Local Administrative Units*.

| NUTS 1 | NUTS 2 | NUTS 3 |
| --- | --- | --- |
| Teritorija | Kodas | Žemė | Kodas | Grafystės | Kodas |
| Danija | DK0 | Danija | DK00 | Kopenhaga ir Frederiksbergas | DK001 |
| Didžioji Kopenhaga | DK002 |
| Frederiksborgo amtas | DK003 |
| Roskildės amtas | DK004 |
| Vakarų Zelandijos amtas | DK005 |
| Storstriomo amtas | DK006 |
| Bornholmas | DK007 |
| Fiuno amtas | DK008 |
| Pietų Jutlandijos amtas | DK009 |
| Ribės amtas | DK00A |
| Veilės amtas | DK00B |
| Ringkiobingo amtas | DK00C |
| Orhuso amtas | DK00D |
| Viborgo amtas | DK00E |
| Šiaurės Jutlandijos amtas | DK00F |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Metras per sekundę** (sutrumpinimas: m/s) yra išvestinis SI sistemos greičio matavimo vienetas, apibrėžiamas atstumu metrais, padalintu iš laiko sekundėmis. Objektas, kuris juda pastoviu 1 m/s greičiu, per vieną sekundę įveikia vieną metrą atstumo.

Matavimo vieneto SI simboliai yra m·s−1, m s−1, m/s arba {\displaystyle {\tfrac {m}{s}}}. Kai metrai per sekundę pasidaro nepatogus dydis, pavyzdžiui, astronominiuose atstumuose, tada greičiai gali būti pateikiami kilometrais per sekundę, kur 1 km/s yra 1000 metrų per sekundę.

{\displaystyle \mathrm {1\,{\frac {m}{s}}={\frac {1}{1000}}\,km\cdot {\frac {1}{{\frac {1}{3600}}\,h}}=3{,}6\,{\frac {km}{h}}} }

Konvertavimai
-------------

1 m/s yra lygus:

= 3,6 km/h (tikslu)
≈ 3,2808 pėdos per sekundę (apytiksliai)
≈ 2,2369 mylios per valandą (apytiksliai)
≈ 1,9438 mazgai (apytiksliai)
1 pėda per sekundę = 0,3048 m/s (tikslu)

1 mylia per valandą = 0,44704 m/s (tikslu)

1 km/h = 0,27 m/s (tikslu)

1 kilometras per sekundę yra lygus:

≈ 0,6213 mylios per sekundę (apytiksliai)
≈ 2237 mylios per valandą (apytiksliai)

Greičių pavyzdžiai (m/s)
------------------------

|  |  |
| --- | --- |
| Pėsčiasis
  | 1 m/s 
  |
| Dviratininkas
  | 7 m/s
  |
| Pasaulio 100 metrų bėgimo rekordas (Jusainas Boltas)
  | 10,44 m/s 
  |
| Automobilis už miesto ribų (atitinka 108 km/h)
  | 30 m/s 
  |
| Superautomobilio Bugatti Veyron greitis (atitinka 407 km/h)
  | 113 m/s 
  |
| Sraigtasparnio modelio aliuminio rotoriaus mentės (700 mm ilgio) greitis
  | 130 m/s
  |
| Lėktuvas 
  | 250 m/s
  |
| Garso greitis ore esant 20 °C (1,234,8 km/h) 
  | 343 m/s
  |
| Antrasis kosminis greitis | 11 180 m/s 
  |
| Vidutinis Žemės greitis savo orbitoje aplink Saulę
  | 29 780 m/s 
  |
| Saulės greitis aplink Paukščių Tako centrą
  | 220 000 m/s 
  |
| Saulės greitis prieš kosminę spinduliuotę.
  | 369 500 m/s 
  |
| Šviesos greitis vakuume | 299 792 458 m/s |

Taip pat skaitykite
-------------------

* Kilometrai per valandą
* Metras
* Sekundė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Vokiečių fanfarinis orkestras
**Fanfarinis orkestras** (angl. *fanfare orchestra*), *fanfarinė banda* (angl. *fanfare band*) – orkestras, kurį sudaro variniai pučiamieji instrumentai – sakshornai (fliugelhornai, althornai), trimitai, trombonai ir kornetai, valtornos, tūbos, eufonijai, – saksofonai (sopraniniai, altiniai, tenoriniai, baritoniniai) ir mušamieji instrumentai.

Šios rūšies orkestrai reti ne Europoje ir dažni Belgijoje ir Nyderlanduose, Vokietijoje.

Instrumentuotė
--------------

Fanfarinių orkestrų instrumentuotė būna panaši kaip ir britiško stiliaus varinių pučiamųjų orkestrų. Fanfariniuose orkestruose beveik visi instrumentai (išskyrus trimitus ir trombonus) turi kūgiškus vamzdžius. Dėl tokio instrumentų rinkinio fanfarinio orkestro garsas yra tarpinis tarp simfoninio pučiamųjų orkestro (*concert band*) ir varinių pučiamųjų orkestro (*brass band*). Fanfarų orkestre gausiausias instrumentas yra fliugelhornas. Šiuose orkestruose fliugelhornai naudojami kaip kornetai britiškuose varinių pučiamųjų orkestruose.
Fliugelhornų partijos fanfariniuose orkestruose dažnai yra sudėtingesnės nei jų partijos varinių pučiamųjų orkestruose, nes dėl kornetų stygiaus fliugelhornai turi groti aukštesniame registre negu varinių pučiamųjų orkestruose. Dėl šios priežasties fanfarinių orkestrų fliugelhornai naudoja seklesnius, kornetų stiliaus pūstukus, o varinių pučiamųjų orkestruose jų pūstukai gilesni, kūgiški.

Saksofonų partijos dažnai dubliuoja fliugelhornų partijas, dėl ko fanfariniams orkestrams būdingas gilesnis, niūresnis garsas, skirtingai nuo ryškesnio pučiamųjų orkestrų garso.

Trimitai yra instrumentai, kurie užtikrina aukštesniuosius garsus fanfariniuose orkestruose. Trimitų vaidmuo šiuose orkestruose menkesnė negu kito tipo orkestruose, pvz. pučiamųjų orkestruose. Kartais naudojami ir kornetai, bet jie reti.

Diapazono viršuje paprastai būna soprano kornetai ar pikolo trimitai. Viduriniame ir apatiniame fanfarinio orkestro diapazonuose yra valtornos. Gali būti ir tenorhornai (angl. *tenor horns*), bet jie reti. Žemiau už valtornas būna baritonhornai (angl. *baritone horn*) ir eufonijai, trombonai, retkarčiais bosiniai trombonai ir B♭
ir E♭
trimitai.

Žemoji instrumentuotė fanfariniuose orkestruose yra praktiškai identiška varinių pučiamųjų orkestro instrumentuotei, tik fanfariniuose orkestruose būna dar ir baritoninių saksofonų.

Fanfariniuose orkestruose dažniausiai būna 4-6 mušamųjų muzikantai.
|  |
| --- |
| Family Four |
|  
Marie Bergman |
| Biografija |
| Kilmė | Stokholmas, Švedijos vėliava Švedija |
| Žanrai | popmuzika, šlageris |
| Aktyvumo metai | 1964–1989 |
| Buvę nariai |
| Berndt Öst  Inger Öst  Siw Öst  Stig Öst  Mona Thelmé  Marie Bergman  Pierre Isacsson  Agnetha Munther  Peo Jönis  Lili Öst  Lena Öst |

Family Four 1966
**„Family Four"** buvo Švedijos pop grupė, gyvavusi 1964–1989 metais.

Grupė įkurta 1964 metais šeimos Öst narių (Berndt, Inger, Siw ir Stig), tačiau ši sudėtis išliko iki 1969-ųjų. Tais metais sudarė Berndt Öst, Agnetha Munther, Marie Bergman ir Pierre Isacsson.

„Family Four" du kartus dalyvavo „Eurovizijos" dainų konkurse – 1971 ir 1972 metais. 1971 m. su daina „Vita Vidder" grupė užėmė 6-ą vietą, o 1972-aisiais su „Härliga Sommardag" – 13-ą vietą.

1989 m. grupė baigė savo veiklą, Pierre Isacsson ir Marie Bergman pradėjo solines karjeras.

Diskografija
------------

### Albumai

* 1971: *1971*
* 1971: *Family Four’s jul*
* 1972: *Picknick*
* 1973: *Family Four på Berns*

Nuorodos
--------

* Daina *Vita Vidder* (Eurovizija 1971)

  


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Tommy Körberg  *„Judy, min vän"*** |  **Švedijos atstovai Eurovizijoje**1971, 1972 | Po to:**Nova  *„You're Summer"*** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai reikia daugiau nuorodų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai įrašydami tinkamas išnašas ar nuorodas į šaltinius. |

Koordinatės: 22°15′ p. pl. 138°45′ v. ilg.﻿ / ﻿22.250°š. pl. 138.750°r. ilg.﻿ / 22.250; 138.750

Palydovinė salos nuotrauka
**Fangataufa** (pranc. *Fangataufa*) – nedidelis negyvenamas koralinis atolas Ramiajame vandenyne, Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyne. Yra pietrytinėje salyno dalyje, 1190 km į rytus nuo Taičio, 37 km nuo Moruroa atolo, Tureia komunoje. Plotas – 5 km², lagūnos plotas – 45 km². Fangataufos atole yra Prancūzijos branduolinių bandymų poligonas, kuriame Prancūzija anksčiau vykdė branduolinių bombų bandymus. Bandymai taip pat daryti ir netoliese esančiame Moruroa atole.

Atolas netaisyklingo kvadrato pavidalo, 9,5 km ilgio ir 9,5 km pločio. Lagūna šiaurėje ~60 m pločio laivuojamu sąsiauriu jungiasi su vandenynu. Šiaurės rytuose yra apleistas aerodromas.

1826 m. atolą pasiekė pirmasis europietis – britų jūrininkas Frederikas Viljamas Bičis ir pavadino „Koberno sala" (*Cockburn Island*). Tarp 1966 ir 1996 m. atole atlikti 4 atmosferiniai ir 10 požeminių branduolinių bandymų. Po 1998 m. Fangataufos poligonas apleistas, bet sala išlieka saugoma Prancūzijos laivyno, patekimas be leidimo į ją draudžiamas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Recensement de 2017 – Répartition de la population de la Polynésie française par îles, *Institut de la statistique de la Polynésie française* (ISPF)


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Fangataufa** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Andromeda IV
**Andromeda IV** – nykštukinė netaisyklingoji galaktika, esanti Andromedos žvaigždyne. Objektas dar laikytas žvaigždžių debesiu. Ši galaktika yra labai tamsi, o barioninės masės santykis su tamsiąja materija yra 0,11.

Šią galaktiką 1972 m. Palomaro 48 colių *Schmidt* teleskopu atrado Sidney van der Bergh. Drauge jis aptiko ir Andromedą I, Andromedą II bei Andromedą III. Iš pradžių manyta, kad atrastasis objektas yra nykštukinė elipsinė ar sferoidinė galaktika. Vėliau prieita nuomonės, kad Andromeda IV – netaisyklingoji nykštukinė galaktika. Kita vertus, van den Bergh, rašydamas apie atradimą, iškėlė mintį, kad šis kosminis objektas yra ne galaktika, o senas žvaigždžių debesis, esantis Andromedos galaktikos diske.

1991 m. atlikti tyrimai parodė, jog Andromeda IV gali būti ne galaktika, o didelis, tolimas padrikasis spiečius ar žvaigždžių debesis, esantis Andromedos galaktikoje. Be kita ko, apie tai buvo sprendžiama iš to, kad šio objekto žvaigždės veikiausiai yra vienodai jaunos.

Vis dėlto Hablo kosminiu teleskopu atlikti stebėjimai parodė, kad Andromeda IV gali būti nedidelė nykštukinė netaisyklingoji galaktika, matoma pro Andromedos galaktikos diską. Manoma, kad ši galaktika gali būti panaši į IC 1613 bei Sekstanto A nykštukines galaktikas. Paskaičiuota, kad Andromeda IV nutolusi apie 16–26 mln. šm (2000 m. duomenimis) arba apie 22–24 mln. šm (2015 m. tyrimo duomenimis), o tai reikštų, kad ji nepriklauso Vietinei galaktikų grupei. Kita vertus, ji gali priklausyti galaktikų grupei, į kurią dar įeina NGC 784, IC 1727 ir UGC 64 galaktikos.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5  *Andromeda IV*. SEDS. Nuoroda tikrinta 2021-05-24.
2. 1 2  Nowakowski, Tomasz (2015-12-22). „Andromeda IV turns out to be a solitary gas-rich dwarf galaxy". *physorg*. Nuoroda tikrinta 2015-12-25.
3. ↑  Karachentsev, I. D.; Chengalur, Jayaram. N.; Tully, R. B.; Makarova, L. N.; Sharina, M. E.; Begum, A.; Rizzi, L. (2015). „Andromeda IV, a solitary gas-rich dwarf galaxy". *Astronomische Nachrichten* **337** (3): 306–314. Bibcode:2016AN....337..306K. arXiv:1512.05907. doi:10.1002/asna.201512354.  Nežinomas parametras `|s2cid=` ignored (pagalba)
| **Andronikas I Gidas** |
| --- |
| Komninų dinastija |
| Visas vardas | Andronicus I Gidus |
| Gimė | (?) |
| Mirė | 1235 m.Trapezundas |
| Sutuoktinis (-ė) | (?) |
| Trapezundo imperatorius |
| Valdė | 1222-1235 m. |
| Pirmtakas | Aleksijus I Megas Komninas |
| Įpėdinis | Jonas I Megas Komninas |

Trapezundo imperija 1204 metais
**Andronikas I Gidas** (gr. Ανδρόνικος Α΄ Γίδος, *Andronicus I Gidus*, g. (?) – m. 1235 m. Trapezundas) – Komninų dinastijos antrasis Trapezundo imperatorius, valdė 1222–1235 m.

Andronikas I buvo Trapezundo imperatoriaus Aleksijaus I žentas. Manoma, kad jis buvo tas taps, Teodoro I Laskario generolas, Andronikas Gidas.

Karo metu su Rumo sultonatu Andronikui I pavyko sutriuškinti turkų armiją, kuri buvo apsupusi ipmerijos sostinę Trapezundą. Su sultonatu buvo pasirašyta Trapezundui palanki taikos sutartis, pagal kurią Trapezundo imperija tapo nepriklausoma nuo turkų.

Bet ši nepriklausomybė tesėsi tik iki 1230 m. Į Anatoliją įsiveržė chorezmšachai, vadovaujami Džalal ad Dino Mingburnu ir Andronikui I teko su chorezmšachais sudaryti sąjungą prieš seldžiukų sultoną. Ši sąjunga buvo nesėkminga. Chorezmšachų armija, kurios sudėtyje buvo ir trapezundiečių būrys, 1230 m. mūšyje prie Ahlato 38°45′33.97″ š. pl. 42°29′29.57″ r. ilg.﻿ / ﻿38.7594361°š. pl. 42.4915472°r. ilg.﻿ / 38.7594361; 42.4915472buvo sumušta turkų. Andronikas I buvo priverstas vėl seldžiukams mokėti duoklę, o sultonatą remti 2 000 kavalerijos armija.

1235 m. po trylikos metų valdymo, Andronikas I mirė ir sostą paliko savo žmonos broliui Jonui I.

Androniko I šeima
-----------------

* Žmona: (?), Trapezundo imperatoriaus Aleksijaus I dukra.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Andronikas I Gidas
2. ↑  Aklatas arba Ahlatas[neveikianti nuoroda] **(**rus.**)**

Nuorodos
--------

* Rytų literatūra, Trapezundo kronika **(**rus.**)**

|  |
| --- |
| Andronikas I Gidas **Komninų dinastija****Gimė:** nežinoma  **Mirė:** 1235 m.  |
| Karališkieji titulai |
| Prieš tai:**Aleksijus I Megas Komninas** | **Trapezundo imperatorius**1222 – 1235 m. | Po to:**Jonas I Megas Komninas** |
|  Pilagai |
| --- |
|  |
| Gyventojų skaičius | ~4500 |
| Populiacija šalyse | Argentina: 4465 (2005 m.) |
| Kalba (-os) | pilagų, ispanų |
| Vėliava |  |
| Religijos | krikščionybė |
| Giminingos etninės grupės | tobai |

**Pilagai** (savivardis *pit´laxá*) – Pietų Amerikos indėnų gentis, priklausanti gvajkurams. Gyvena Argentinos Formosos ir Čiako provincijose. Kalba matakų-gvajkurų grupei priklausančia pilagų kalba.

Seniau vetėsi žvejyba, rankiojimu (rinko algarobo, *Geoffroea*, geltnvaisio zizifo, figavaisės opuncijos, švelniųjų pipirų vaisius). Kaip ir kaimyninė tobų gentis praktikavo priešų skalpavimą. Aktyviai priešinosi kolonizacijai. 1947 m. daug pilagų žuvo Argentinos žandarmerijos organizuotose Rinkon Bombos žudynėse.

Dabar ~5-9,8 tūkst. tobų gyvena 19-oje bendruomenių Formosos provincijos cetrinėje dalyje: *Campo del Cielo, Ayo La Bomba, El Simbolar, El Descanso, Pozo Molina, La Línea, Laqtasatanyi, Barrio Qompí Juan Sosa, La Yolita* arba *Ceferino Namuncurá, Pozo Navagan, Cacique Coquero, Kilómetro 12, Estanislao del Campo, San Martín 2, Pozo de los Chanchos, Sanchez Ibarreta, Juan Bautista Alberdi, Bartolomé de las Casas* (dalinasi su tobais) ir *Colonia El Calaudillal*.

Šaltiniai
---------

1. ↑
**Povilas Bekeris** (1910 m. spalio 18 d. Čeliabinske, Rusija – 1984 m. birželio 6 d. Vilniuje) – pedagogas, dirigentas, kompozitorius.

Biografija
----------

Pirmieji muzikos mokytojai buvo Mykolas Karka Panevėžyje ir Vincas Bacevičius Kaune. 1939 m. Kauno konservatorijoje įgijo kapelmeisterio ir kontraboso specialybes (E. Gailevičiaus klasė), o choro dirigavimo mokėsi pas Nikodemą Martinonį. 1934–1940 m. Kauno radiofono ir 1940–1944 m. Vilniaus radijo simfoninių orkestrų artistas. Tuo pačiu metu pasireiškė ir kaip dirigentas.

Nuo 1940 m. Vilniaus muzikos mokyklos dėstytojas, 1945–1947 m. – direktoriaus pavaduotojas mokymo reikalams. Nuo 1945 m. Vilniaus konservatorijoje dėstė kontrabosą ir muzikinio auklėjimo discipliną, buvo operos klasės dirigentas. Vėliau – Lietuvos valstybinės konservatorijos Choro dirigavimo katedros dėstytojas, nuo 1962 m. docentas, nuo 1981 m. profesorius.

Išugdė per 50 chorų dirigentų. Kartu buvo Vilniaus kultūros-švietimo technikumo organizatorius, choro dirigavimo skyriaus vedėjas ir dėstytojas (1954 – 1961 m.). Vadovavo ir sostinės mėgėjų chorams. 1961 – 1983 m. – simfoninio orkestro „Vilnius" meno vadovas ir dirigentas. Orkestras daug koncertavo, kūrybiškai bendradarbiavo su miesto chorais ir rengė bendrus koncertus.

Respublikinių dainų švenčių konsultantas, Vilniaus miesto ir respublikinių (1960, 1965, 1970 m.) dainų švenčių dirigentas, 1963–1975 m. Vilniaus miesto liaudies deputatų tarybos deputatas. Sukūrė kūrimų pučiamųjų orkestrui, kaimo kapelai ir dainų chorams. 1961 m. jam suteiktas nusipelniusio artisto garbės vardas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Boleslovas Zubrickas. *Povilas Bekeris*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 782 psl.
2. ↑  Boleslovas Zubrickas. Pasaulio lietuvių chorvedžiai: enciklopedinis žinynas. Vilnius, 1999.
| **Povilas Dikčius** |
| --- |
| Gimė | 1933 m. balandžio 11 d.Kulniškiai, Gelvonų valsčius |
| Mirė | 1991 m. kovo 17 d. (57 metai)Vilnius |
|  |
| Veikla | kompozitorius, partinis veikėjas |
| Partija | 1960 m. SSKP |
|  |
| Alma mater | 1956 m. Vilniaus pedagoginis institutas, 1970 m. LSSR konservatorija |

**Povilas Dikčius** (1933 m. balandžio 11 d. Kulniškiuose, Gelvonų valsčius – 1991 m. kovo 17 d. Vilniuje) – Lietuvos kompozitorius, partinis veikėjas.

Biografija
----------

1956 m. baigė Vilniaus pedagoginį institutą. 1956–1971 m. dėstė muzikos mokyklose. 1970 m. baigė LSSR konservatorijos Eduardo Balsio klasę. Nuo 1971 m. LKP CK kultūros skyriaus instruktorius. 1987–1991 m. Lietuvos muzikų draugijos pirmininkas.

Kūryba
------

Sukūrė operą „Ugnis" (1987 m.), kamerinę oratoriją „Moters paveikslai" (1981 m.), kantatą „Į šiandieną" (1978 m.), simfoninę poemą „Mindaugas" (1970 m.), „Publicistinius motyvus" simfoniniam orkestrui ir deklamuotojui (1974 m.), simfoniją kameriniam orkestrui (1980 m.), koncertą smuikui ir kameriniam ansambliui (1983 m.), styginių kvartetą (1972 m.), sonatų, vokalinių ciklų, chorų.

Įvertinimas
-----------

* 1983 m. LTSR nusipelnęs meno veikėjas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Arvydas Karaška. *Povilas Dikčius*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. - 430
2. ↑  Arvydas Karaška. *Povilas Dikčius*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. - 765 psl.
**Povilas Domeika** (g. 1938 m. lapkričio 20 d. Pašušvys, Šiaulėnų valsčius, Šiaulių apskritis) – Lietuvos žemės ūkio ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1963 m. baigė Lietuvos žemės ūkio akademiją. 1991 m. ekonomikos mokslų daktaras. 1993 m. ir 1998 m. stažavo Helsinkio universitete, 1997 m. Olandijos Vageningeno žemės ūkio universitete, 1996 m. ir 1999 m. Italijos Perudžos universitete, 1999 m. Sankt Peterburgo agrariniame universitete.

1964–1967 m. ir 1970–1996 m. Lietuvos žemės ūkio akademijos dėstytojas, 1971–1980 m. Ekonomikos fakulteto prodekanas, 1980–1991 m. Ekonomikos kibernetikos katedros vedėjas. Nuo 1993 m. profesorius. Vėliau Informatikos katedros, Ekonomikos ir vadybos fakulteto Apskaitos ir finansų katedros profesorius.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinio darbo kryptis – ekonominės informacijos kompiuterizuotų duomenų bazių organizavimas ir jų naudojimo efektyvumo didinimas.

Bibliografija
-------------

* Žemės ūkio buhalterinė apskaita (vadovėlis, su kt. 1974 m. 2 leidimas 1980 m. 3 leidimas 1987 m.)
* Skaičiavimo technika ir apskaitos mechanizavimas žemės ūkio įmonėse (vadovėlis, su kt. 1984 m.)
* Žemės ūkio įmonių apskaitos mechanizavimas (monografija, 1977 m. 2 leidimas 1978 m.).
* Apskaitos informacinė sistema (monografija, 2008).
* Gyvenimo kelionės (monografija, 2012).

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Povilas Domeika*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 63 psl.
| **Povilas Jakučionis** |
| --- |
| Gimė | 1932 m. vasario 4 d.Pajiesys, Garliavos valsčius |
| Mirė | 2022 m. kovo 19 d. (90 metų) |
| Palaidotas (-a) | Liepynės kapinėse |
| Sutuoktinis (-ė) | Teklė |
| Vaikai | Jolita, Audrius |
|  |
| Veikla | architektas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 
* 1989 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga;
* 1999 m. Tėvynės sąjunga.

 |
|  |
| Išsilavinimas | architektūros mokslų daktaras |
| Alma mater | 1961 m. Kauno politechnikos institutas |

**Povilas Jakučionis** (1932 m. vasario 4 d. Pajiesyje, Garliavos valsčiuje – 2022 m. kovo 19 d.) – architektas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

1942–1948 m. mokėsi Kauno Jėzuitų gimnazijoje. 1948–1954 m. už antitarybinę veiklą kalintas Vorkutos ypatingojo režimo lageriuose. 

1956 m. baigė Kauno 3-iąją darbo jaunimo vidurinę mokyklą. 1961 m. baigė Kauno politechnikos institutą ir įgijo inžinieriaus statybininko specialybę. 1969–1974 m. studijavo Vilniaus inžinerinio statybos instituto aspirantūroje. 1974 m. apgynė architektūros mokslų daktaro disertaciją „Rytų Lietuvos žemės ūkio gyvenviečių tinklo pertvarkymo būdai".

1961–1974 m. Švenčionių rajono architektas. 1974–1992 m. Valstybinio Kolūkių statybos projektavimo instituto projektuotojas, skyriaus viršininkas, firmos „Krašto projektai" vyriausiasis architektas. 1992–1996 m. ir 2000–2008 m. Seimo narys. 1996–2001 m. Valstybinės paminklosaugos komisijos narys, 1998–2001 m. komisijos pirmininkas. 2000–2003 m. Vilniaus miesto savivaldybės tarybos narys.

Nuo 1989 m. Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos narys, nuo 1991 m. sąjungos Vilniaus bendrijos tarybos narys, 1997 m. LPKTS pirmininkas. Nuo 1999 m. Tėvynės sąjungos (Lietuvos konservatoriai) narys.

Mokslinėje ir periodinėje spaudoje paskelbė apie 200 mokslinių ir publicistinių straipsnių, parašė kelias knygas. Žmona Teklė, dukra Jolita, sūnus Audrius.

Bibliografija
-------------

* Gervėčių krašto lietuviškų kaimų tyrimai;
* Priešinimasis sovietizmo restauracijai;
* Valstybės kūryba – nesibaigiantis darbas (2014);
* Atkaklumas ir rizika (2015);
* Kaimo prie Lakštingalos upės istorija (2016).

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Mirė VI ir VIII ir IX Seimo narys Povilas Jakučionis. lrs.lt. 2022-03-21. Nuoroda tikrinta 2022-03-21.

* O. Voverienė. *Istorikas Povilas Jakučionis* // alkas.lt
Privalomas balsavimas:
██ įgyvendinamas

██ įteisintas, bet neįgyvendinamas

██ įgyvendinamas, bet tik vyrams

██ įteisintas tik vyrams, bet neįgyvendinamas

██ buvo praeityje

**Privalomas balsavimas** – rinkimų tvarka, pagal kurią rinkėjų balsavimas rinkimuose yra privalomas. To nepadarius, skiriamos piniginės arba kitokios nuobaudos. 

2014 m. pasaulyje buvo 23 valstybės, kuriose galiojo ši tvarka. Europoje privalomą balsavimą įteisinusios Belgija, Graikija ir Liuksemburgas. Kai kuriose šalyse taikomos išimtys priklausomai nuo amžiaus (pavyzdžiui, vyresniems nei 70 metų rinkėjams Brazilijoje), buvimo vietos rinkimų dieną (toliau nei 500 km nuo savo apylinkės Argentinoje) arba lyties (moterims Libane). Ne visos valstybės, turinčios privalomo balsavimo tvarką, griežtai prižiūri jos įgyvendinimą ir skiria nuobaudas nebalsavusiems.

Privalomas balsavimas pateisinamas tiek normatyvinių, tiek ir dėl praktinių priežasčių. Manoma, kad balsavimas yra ne pilietinė teisė, bet pareiga, kurią kiekvienas turi įgyvendinti. Taip pat, kad visuotinis balsavimas sustiprina demokratiją ir geriau įgalina tas visuomenės grupes, kurios nepasižymi aktyviu dalyvavimu rinkimuose.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Suffrage Archyvuota kopija 2008-01-09 iš Wayback Machine projekto. The World Factbook, CŽV
2. ↑  Stuart Nagel. *Encyclopedia of Policy Studies*. CRC Press, 1994, p. 345
Karališkųkų privilegijų statutai ir metrika (lenk. *Statuta i metryka przywilejów koronnych*, 1594 m. Lenkija)
**Privilègija** (lot. *privilegium* – 'išimtinis įstatymas', 'išimtinė teisė'; *lex*, kilm. *legis* – 'įstatymo' + *privus* – 'atskiras') – subjektinė teisė, suteikiama kokiam nors asmeniui arba asmenų grupei; teisė naudotis išskirtine padėtimi kurioje nors srityje, lengvata; pirmumo teisė.

Romėnų teisė
------------

Privilegijos romėnų teisėje buvo teisiniai sprendimai, skirti atskiriems asmenims (o ne romėnų piliečiams kaip visumai arba grupei). Šiuolaikine prasme tai buvo individualus administracinis aktas. Romos respublikos laikotarpiu *privilegia* vis labiau buvo vadinami įstatymo leidėjo teisiniai sprendimai, kurie nebuvo įstatymai (bendros normos), tačiau išimtys iš bendrųjų taisyklių. Vėliau susiformavo dabartinė privilegijos samprata, pagal kurią privilegija laikoma išimtine teise (dažniausiai – malonės forma). Gavėjui buvo netaikomas atitinkamas įpareigojantis įstatymas, nuo kurio atleidimas siejamas su konkrečia privilegija, kuri galėjo numatyti tam tikras sąlygas bei įpareigojimus asmeniui. Žodis *privilegium* imperatoriaus Justiniano I inicijuotame *Corpus iuris civilis* buvo bendrasis pavadinimas sąvokai *ius singulare* ('pavienė teisė', 'atskirojo teisė').

Romėnų *privilegia* pavyzdys – Pompėjaus įstatymas dėl Imperium arba leidimas Ciceronui grįžti iš tremties.

Viduramžių teisė
----------------

Viduramžiais privilegija buvo vadinamas valdovo aktas, kuriuo kokiems nors asmenims arba luomams buvo suteikiama išimtinė teisė, pirmumas arba kuriuo buvo panaikinamos kokios nors teisės asmenų ar luomų atžvilgiu; pačios tos teisės. Pvz. 1323 m. Lietuvos didysis kunigaikštis Gediminas kvietė į Lietuvą amatininkus iš Vakarų Europos kraštų ir suteikė jiems įvairių privilegijų. Vilniaus vyskupui ir katedrai Jogaila specialia privilegija 1387 m. atidavė Tauragnų pilį.

Šaltiniai
---------

Vikicitatos 

Wikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Privilegija***

1. ↑  Friedrich Karl von Savigny, System des heutigen römischen Rechts, i. p 61.
2. ↑  Privilegija Archyvuota kopija 2010-03-09 iš Wayback Machine projekto. (Lietuvių kalbos žodynas, LKŽ)
|  |
| --- |
| Ralf Mackenbach |
|  
Ralf Mackenbach Roterdame 2011 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Ralf Mackenbach |
| Gimė | 1995 m. spalio 4 d. (27 metai)  Bestas, Nyderlandų vėliava Nyderlandai |
| Žanrai | pop, dance |
| Veikla | dainininkas, šokėjas |
| Svetainė | ralfmackenbach.nl |

**Ralf Mackenbach** (g. 1995 m. spalio 4 d. Beste, Šiaurės Brabante) – olandų dainininkas ir šokėjas, 2009 metais su kūriniu „Click Clack" užėmęs pirmą vietą 2009 m. vaikų Eurovizijos dainų konkurse.

2010 m. atlikėjas išleido debiutinį albumą „Ralf".

Biografija
----------

Nuo 2009 m. lanko Lucia Marthas šokių akademiją Amsterdame. Vaidino tokiuose miuzikluose, kaip „Tarzanas" ir „Gražuolė ir pabaisa", be to, jis vaidino keliose televizijos reklamose.

2011 m. dalyvavo šou „Stars Dance on Ice". Ralf buvo vienas iš keturių teisėjų 2011 metais vykusio olandų talentų šou „My Name is…".

Diskografija
------------

* *Ralf* (2010)
* *Moving on* (2011)
* *Seventeen* (2012)

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ralf Mackenbach** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Gruzija Bzikebi  *„Bzz.."*** |  **Vaikų Eurovizijos dainų konkurso laimėtojas**2009 | Po to:**Armėnija Vladimiras Arzumanianas  *„Mama"*** |
| Prieš tai:**Marissa  *„1 dag"*** |  **Nyderlandų atstovas vaikų Eurovizijoje**2009 | Po to:**Anna & Senna  *„My Family"*** |
| Meta*Meta* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Kolumbijos vėliava Kolumbija |
| **Administracinis centras** | Viljavisensijas |
| **Savivaldybės** | 29 |
| **Gubernatorius** | Dario Vásquez (2008-) |
|  |
| **Gyventojų** () | 772 853 |
| **Plotas** | 85 635 km² |
| **Tankumas** () | 9 žm./km² |

**Meta** (isp. *Meta*) – departamentas Kolumbijos centrinėje dalyje. Administracinis centras – Viljavisensijas.

Geografija
----------

Vakariniu departamento pakraščiu driekiasi Rytinė Kordiljera, iškylanti virš 4000 m. Su ja lygiagrečiai driekiasi La Makarenos aukštuma. Likusią Metos departamento dalį užima plynos *Los Llanos* lygumos, nesiekiančios nė 200 m aukščio. Klimatas drėgnas ir karštas. Vidutinė metinė temperatūra svyruoja apie 27 °C. Departamentą kerta (daugiausia rytų link) gausus upių tinklas. Svarbiausios upės: Meta, Guajaberas, Guajuriba, Ariari ir kt. Yra 4 nacionaliniai parkai.

Viljavisensijuje gyvena beveik pusė departamento gyventojų.

Ekonomika
---------

Auginami ryžiai, kukurūzai, bananai, sorgai.

Etninė sudėtis
--------------

* Metisai ir baltieji – 96,24 %
* Indėnai – 1,2 %
* Juodaodžiai – 2,56 %

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2008-07-04 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |
| --- | --- |
|  **Kolumbijos departamentai** | Flag of Colombia |
| Amazonė | Antiokija | Arauka | Atlantikas | Bojaka | Bolivaras | Čoko | Gvachira | Gvainija | Gvavjarė | Kaldas | Kaketa | Kasanarė | Kauka | Kindijus | Kordoba | Kundinamarka | Magdalena | Meta | Narinjas | Putumajas | Risaralda | San Andresas ir Providensija | Santanderas | Sesaras | Sukrė | Šiaurės Santanderas | Tolima | Huila | Valje del Kauka | Vaupesas | Vičada |
Koordinatės: 59°21′ š. pl. 26°18′ r. ilg.﻿ / ﻿59.350°š. pl. 26.300°r. ilg.﻿ / 59.350; 26.300

| Rakverės valsčiusest. *Rakvere vald* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Estijos vėliava Estija |
| **Regionas** | Vakarų Viru |
| **Administracinis centras** | Rakverė |
|  |
| **Gyventojų** (2006) | 2 288 |
| **Plotas** | 127,69 km² |
| **Tankumas** (2006) | 18 žm./km² |
| **Teritorijos kodas** | 0662 |
|  |
| **Tinklalapis** | www.rakverevald.ee |
|  **Vikiteka** | Rakverės valsčiusVikiteka |

**Rakverės valsčius** (est. *Rakvere vald*) – valsčius šiaurės Estijoje, Vakarų Viru apskrityje. Valsčiuje gyvena 2,3 tūkst. žmonių (2006 m.), teritorija užima 127,69 km². 

Valsčiaus administracinis centras įsikūręs Rakverės mieste (15,7 tūkst. gyv.). Valsčiuje taip pat yra 1 miestelis ir 19 kaimų.

Gyvenvietės
-----------

* Miesteliai:

Lepna

* Kaimai:

Arkna, Eesküla, Järni, Karitsa, Karivärava, Karunga, Kloodi, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Mädapea, Paatna, Päide, Taaravainu, Tobia, Tõrma, Tõrremäe, Veltsi.

Galerija
--------

* Gamtos paminklas – keista uolaGamtos paminklas – keista uola
* Klodžio dvarasKlodžio dvaras
* Klodžio piliakalnisKlodžio piliakalnis
* Upė SeljaUpė Selja
* KraštovaizdisKraštovaizdis

Nuorodos
--------

* Valsčiaus internetinė svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Etalonas iš platinos ir iridžio lydinio prototipas naudotas nuo 1889 m. iki 1960 m.
**Metras** (žymima m; iš sen. gr. μέτρον 'matas, matuoklė') – ilgio arba atstumo matas, bazinis SI sistemos vienetas.

1791 m. metras buvo apibrėžtas Prancūzijos Mokslų Akademijos kaip 1/10 000 000 atstumo nuo pusiaujo iki Šiaurės ašigalio, matuojant per Paryžių. Dabar jis Tarptautinio svorių biuro apibrėžiamas kaip atstumas, kurį nuskrieja šviesa visiškame vakuume per 1/299 792 458 sekundės dalį.

Istorija
--------

Metras pirmą kartą buvo įvestas Prancūzijoje XVIII a.

1795 m. balandžio 7 d. Prancūzijos Nacionalinis Konventas priėmė įstatymą dėl metrinės sistemos įvedimo. 1795 m. buvo pagamintas pirmasis metro etalono prototipas.

2018 m. lapkričio 26 d. Generalinė svorių ir matų konferencija (pranc. *Conférence Générale des Poids et Mesures*, CGPM) nutarė pakeisti sistemos SI pagrindinių fizikinių dydžių vienetų apibrėžimus ir susieti juos su patikslintomis fundamentaliųjų gamtos konstantų vertėmis. Naujoji SI įsigaliojo 2019 m. gegužės 20 d.

Daliniai ir kartotiniai dydžiai
-------------------------------

Metro (m) SI daliniai ir kartotiniai dydžiai| Daliniai dydžiai |  | Kartotiniai dydžiai |
| --- | --- | --- |
| Reikšmė | Simbolis | Pavadinimas |  | Reikšmė | Simbolis | Pavadinimas |
| 10–1 m | dm | decimetras |  | 101 m | dam | dekametras |
| 10–2 m | **cm** | **centimetras** | 102 m | hm | hektometras |
| 10–3 m | **mm** | **milimetras** | 103 m | **km** | **kilometras** |
| 10–6 m | **µm** | **mikrometras (mikronas)** | 106 m | Mm | megametras |
| 10–9 m | **nm** | **nanometras** | 109 m | Gm | gigametras |
| 10–12 m | pm | pikometras | 1012 m | Tm | terametras |
| 10–15 m | fm | femtometras (fermi) | 1015 m | Pm | petametras |
| 10–18 m | am | atometras | 1018 m | Em | eksametras |
| 10–21 m | zm | zeptometras | 1021 m | Zm | zetametras |
| 10–24 m | ym | joktometras | 1024 m | Ym | jotametras |
| Dažnai naudojamos reikšmės paryškintos. |

Vikižodynas
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Raktų Rūmų spikeris** (angl. *Speaker of the House of Keys*; men. *Loayreyder yn Chiare as Feed*) – vyriausias Raktų Rūmų (žemutiniai Meno salos parlamento Tinvaldo rūmai) pareigūnas. Spikerį išsirenka Raktų Rūmų nariai iš savo tarpo pirmo posėdžio po rinkimų metu.

Spikeris atsakingas už Raktų Rūmų procedūrų laikymąsi, už reglamento interpretavimą. Jis tvarko Rūmų reikalus ir rengia Rūmų darbotvarkę kiekvienam posėdžiui.

Spikeris yra nešališkas Rūmų narys, jis balsuoja tik tais atvejais, kai balsuojant balsai pasidalija po lygiai.

Visi spikeriai nuo 1750 iki 1898 m. buvo arba kilę iš *Moore* ar *Taubman* giminių arba tapę jų nariais per santuoką. Iki 1866 m. Raktų Rūmų nariai buvo nerenkami.

Dabartinis Raktų Rūmų spikeris yra Juan Watterson, išrinktas 2016 m.

Iki Raktų Rūmų rinkimų 1867 m. buvo priimta, kad spikerio pareigos yra iki gyvos galvos. Todėl *Edward Moore Gawne*, kuris atsistatydino 1867 m. buvo pirmasis spikeris, kuris nemirė eidamas šias pareigas.
Po jo visi spikeriai mirė eidami pareigas, nors buvo galimi kiti variantai – atsistatydinti ar būti neišrinktam. 1990 m. spikeris *Charles Kerruish* atsistatydino. Nuo tada nė vienas spikeris šias pareigas eidamas nemirė.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Akis su epikantu
Jauna moteris su epikantu
Akis su epikantu ir be. *With* – su, *without* – be.
**Epikantas** – viršutinio voko odos klostė kampe nuo nosies iki vidinės antakio dalies, dengianti akies vidinį kamputį.

Epikantas būdingas Rytų ir Pietryčių Azijos gyventojams (mongolidams), bet pasitaiko ir kai kuriuose vietiniuose Amerikos, Afrikos gyventojuose.

Epikantus turi visų tautų maži vaikai, kol jų nosies šaknis dar būna žema, nepakilusi. Epikantas susidaro dar būnant įsčiose. Kai kurie vaikai jau gimsta be epikantų. Epikantas gali neišnykti, jei vaikas gimsta neišnešiotas. Vaikai su neišnykstančiais epikantais gali gimti motinoms alkoholikėms.

Europidų ir kitų rasių be epikantų atstovų turimi epikantai gali būti patologijos požymiai. Epikantas gali rodyti esant fetalinį alkoholio sindromą, 21-ąją trisomiją (Dauno sindromas), *Cri du Chat* („katės riksmo") sindromą, per ankstyvą gimimą.

Pasaulyje yra daug tautų, kurios neturi epikanto. Ir atvirkščiai, epikantas būdingas praktiškai visiems vietiniams Rytų Azijos ir Pietryčių Azijos gyventojams. Nemažai žmonių su epikantais pasitaiko tarp indėnų, bušmėnų.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Epikūrasgr. Ἐπίκουρος, *Epikouros*** |
| --- |
|  |
| Epikūras |
| Gimė | apie 341 m. pr. m. e.Samose, Graikija |
| Mirė | 270 m. pr. m. e. (72 metai)Atėnai, Graikija |
| Tautybė | graikas |
|  |
| Veikla | graikų filosofas, materialistas ir ateistas, *epikūrizmo* kūrėjas, Demokrito pasekėjas. |
|  |
|  **Vikiteka** | Epikūras |

**Epikūras** (apie 341 m. pr. m. e. Samose, Graikija – 270 m. pr. m. e. Atėnai, Graikija) – graikų filosofas, materialistas ir ateistas, epikūrizmo kūrėjas, Demokrito pasekėjas.

Epikūras neigė dievų kišimąsi į pasaulio reikalus ir laikė materiją amžina, turinčia vidinį judėjimo šaltinį. Atgaivino Leukipo ir Demokrito atomizmą bei padarė jame originalių pakeitimų: tuščioje erdvėje vienodu greičiu judančių atomų susidūrimo galimybei paaiškinti jis įveda atomo spontaniško (iš vidaus sąlygoto) „nukrypimo" nuo tiesios linijos sąvoką. Tai yra gilesnės pažiūros į būtinumo ir atsitiktinumo santykį pagrindas, žingsnis pirmyn, palyginus su mechaniniu Demokrito determinizmu.

Pažinimo teorijoje Epikūras yra sensualistas. Pojūčiai visada savaime esą teisingi, nes kylą iš objektyvios realybės; klaidos atsirandančios, aiškinant pojūčius. Pojūčių atsiradimą Epikūras aiškina materialistiškai: nuo kūnų paviršiaus nuolat srūva smulkiausios dalelės, „eidolos", kurios įsiskverbia į jutimo organus ir sukelia daiktų vaizdus. Pažinimo tikslas esąs išvaduoti žmogų iš tamsumo ir prietarų, nuo dievų ir mirties baimės, nes be šito išvadavimo negali būti laimės.

Etikoje Epikūras grindžia protingą malonumą, kurio pagrindą sudaro individualistinis idealas vengti kančių ir siekti ramaus bei džiaugsmingo dvasios būvio. Protingiausias dalykas žmogui esąs ne veikla, o ramybė, ataraksija.

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Epikūras***
Tarptautinės kultūrizmo federacijos logotipas
**Tarptautinė kultūrizmo federacija** (angl. *International Federation of BodyBuilders*, **IFBB**) – tarptautinė sporto organizacija, organizuojanti kultūrizmo čempionatus ir koordinuojanti šią sporto šaką.

1946 m. ją įkūrė Ben ir Joe Weider. Tarptautinė kultūrizmo federacija organizuoja prestižinį kultūristų pasirodymo čempionatą Mr. Olympia, taip pat Pasaulio kultūrizmo mėgėjų varžybas ir Pasaulio moterų kultūrizmo čempionatus. Tarptautinė kultūrizmo federacija 1994–2003 m. taip pat organizavo varžybas *Masters Olympia*.

Nuo 1980 m. Tarptautinės kultūrizmo federacijos prezidentas Ben Weider siekė, kad Tarptautinis olimpinis komitetas (IOC) įtrauktų kultūrizmą į olimpines žaidynes. Kol kas nežinoma, ar kultūrizmas bus laikomas olimpine sporta šaka ir įtrauktas į žaidynes.

Nuo 1986 m. šios organizacijos varžybose vykdoma dopingo kontrolė, kuri atitinka šiai procedūrai keliamus Tarptautinio olimpinio komiteto (IOC) reikalavimus.

1969 m. įkurta Lietuvos kultūrizmo federacija (LKF; iki 1991 m. Lietuvos atletinės gimnastikos federacija), kuri 1991 m. priimta į Tarptautinę kultūrizmo federaciją.

Nuorodos
--------

* Tarptautinės kultūrizmo federacijos tinklalapis
| International Football Association Board |
| --- |
|  |
| **Įkurta** | 1886 m. |
| **Nariai** | Anglija The FAŠkotija SFAVelsas FAWŠiaurės Airija IFA FIFA |

**International Football Association Board** (**IFAB**) – institucija, nustatanti futbolo taisykles.

Veikla
------

IFAB yra sudaryta iš Jungtinėje Karalystėje esančių futbolo asociacijų, tokių kaip Anglijos Futbolo Asociacija, Škotijos futbolo asociacija, Velso futbolo asociacija, Šiaurės Airijos futbolo asociacija, ir Tarptautinės Futbolo Asociacijų Federacijos (FIFA). Sprendimų priėmime kiekviena JK asociacija turi vieną balsą, tuo tarpu FIFA keturis. Kiekvienam taisyklių sprendimui skiriami šeši balsai. FIFA viena pati negali priimti sprendimo dėl taisyklių, tam dar turi pritarti bent dvejos JK asociacijos.

IFAB susitikimai vyksta dukart per metus, vienas yra skirtas futbolo taisyklių pakeitimui, kitas – vidaus reikalams. Pirmasis iš susitikimų vyksta vasario arba kovo mėnesį, kitas – rugsėjo–spalio mėn.

Narių emblemos
--------------

* Anglijos Futbolo Asociacijos emblemaAnglijos Futbolo Asociacijos emblema
* Škotijos futbolo asociacijos emblemaŠkotijos futbolo asociacijos emblema
* Velso futbolo asociacijos emblemaVelso futbolo asociacijos emblema
* Šiaurės Airijos futbolo asociacijos emblemaŠiaurės Airijos futbolo asociacijos emblema
* Tarptautinės Futbolo Asociacijų Federacijos emblemaTarptautinės Futbolo Asociacijų Federacijos emblema

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Amendments to the Laws of the Game - 2010/11". FIFA. 2010-05-19.
2. ↑  FIFA paper on the role of the IFAB Archyvuota kopija 2011-08-27 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* IFAB istorija
* Svarbesnės datos Archyvuota kopija 2011-08-27 iš Wayback Machine projekto.