**Lietuvių dainų ir šokių šventės** - Lietuvoje ir tarp pasaulio lietuvių paplitusi kultūrinė tradicija, dainų šventės atmaina. Ją sudaro beveik reguliariai kas ketverius metus organizuojama Visuotinė lietuvių dainų ir šokių šventė, Moksleivių dainų šventės ir įvairios regioninės dainų šventės, organizuojamos tiek Lietuvoje, tiek užsienyje.

Kartu su Estų bei Latvių dainų ir šokių švenčių tradicijomis, 2003 m. Baltijos šalių dainų ir šokių šventės pripažintos kaip Žmonijos žodinio ir nematerialaus kultūros paveldo šedevras.

Tarpukario Lietuvoje
--------------------

Pirmoji Lietuvos dainų šventė Kaune, 1924 m.
1930 m. dainų šventės metu
Šokių šventės, vykusios Kaune 1937 m. dalyviai žygiuoja miesto gatvėmis.
Lietuvoje Dainų šventė pirmą kartą surengta 1924 m. rugpjūčio 23 ir 25 d. Kaune, Petro Vileišio aikštėje, Žemės ūkio ir pramonės parodos metu. Tada ji buvo vadinama „Dainų diena", dainavo tik chorai. Šventės iniciatorius Juozas Žilevičius, vyriausieji dirigentai: Juozas Naujalis, Stasys Šimkus ir Julius Štarka, grupinių chorų dirigentai: Kostas Gurevičius, Mykolas Karka, Apolinaras Likerauskas, Vladas Paulauskas, Antanas Vaičiūnas. Pirmojoje Dainų dienoje dalyvavo 77 chorai (3000 dainininkų), 50 tūkst. klausytojų.

Dainų diena tapo tradicine. Antroji Dainų šventė, skirta Lietuvos Nepriklausomybės 10-mečiui, įvyko 1928 m. liepos 1-2 d. Kaune. Joje dalyvavo 6000 dainininkų: 51 bažnytinis choras, 22 gimnazijų ir kitų mokyklų chorai, 19 įvairių draugijų ir organizacijų chorų, Rygos lietuvių „Šviesos" choras (vad. Juozas Karosas). Jungtiniam chorui dirigavo Stasys Šimkus ir Juozas Gruodis. Šventės metu 250 moksleivių aikštėje atliko gimnastikos pratimus. Jiems akompanavo choras, dainuodamas populiarias liaudies dainas. Antroji Dainų šventė sulaukė 100 tūkst. klausytojų.

Trečią kartą Dainų šventė surengta 1930 m. birželio 20 d. Vytauto Didžiojo mirties 500 metų sukakčiai paminėti. Dalyvavo 200 chorų ir 9000 dainininkų. Atlikti 24 kūriniai – viena psalmė, šeši originalūs kūriniai ir harmonizuotos liaudies dainos. Vyriausieji dirigentai: Juozas Naujalis, Nikodemas Martinonis, Juozas Gruodis.

Pirmąja šokių švente laikoma 1937 m. birželio 29 d. Kaune „Jaunosios Lietuvos" surengta šventė, kurioje 448 šokėjai, atrinkti iš įvairių Lietuvos vietovių, pagal bendrą aikštės brėžinį pašoko keletą tautinių šokių.

1920–1944 m. buvo surengta nemažai regioninių, miestų ir kitų vietinių dainų švenčių. Jas rengė visuomeninės organizacijos (šauliai, pavasarininkai, ateitininkai). Nuo 1930 m. rengtos regioninės moksleivių dainų ir sporto šventės.

Tarybų Sąjungoje
----------------

Dainų šventė Šiauliuose 1986 m.
Dainų švenčių tradicija pratęsta ir sovietmečiu. 1946 m. Dainų šventėje dalyvavo 188 chorai (11 778 dainininkai), skambėjo 5 kompozitorių sukurtos ir 15 lietuvių liaudies harmonizuotų dainų. Šventėje dainavo 132 progimnazijų ir gimnazijų chorai, 3 aukštųjų ir 21 specialiųjų mokyklų chorai. Vyriausieji dirigentai: Nikodemas Martinonis, Jonas Švedas, Konradas Kaveckas, Antanas Ilčiukas.

Nuo 1950 m. Dainų šventę papildė Šokių diena. Šventėje dalyvavo 57 šokių kolektyvai, 41 skudučių ansamblis ir 13 pučiamųjų instrumentų orkestrų. Vaikų chorą sudarė 3 570 dalyvių.

Nuo 1950 m. dainų ir šokių šventės renginiai buvo organizuojami periodiškai kas 5-eri metai. Dainų ir šokių šventės tradicijai, kaip ir kitiems menams, galiojo sovietinės estetikos ir politikos dogma – Lietuvos menas turėjo būti tautinės formos, bet socialistinio turinio.

1960 m. Vingio parke pagal estų architektų projektą pastatyta estrada Dainų dienos renginiui.

Iš dainų ir šokių šventės tradicijos išaugo Moksleivių dainų šventė, pradėta periodiškai rengti kaip savarankiškas renginys nuo 1964 m.

Dainų šventes rengė ir išeivijos lietuviai. Organizuotos šventės Filadelfijoje, Pensilvanijoje, Kanadoje, Australijoje ir kt. 1946 m. Viurcburge surengta lietuvių pabėgėlių stovyklų chorų dainų šventė. Nuo 1956 m. užsienio lietuvių (ypač JAV ir Kanados) dainų šventes pradėta rengti kas 5 metai.

Nuo 1990 m.
-----------

2014 m. dainų ir šokių šventė
Nuo 1990 m. Lietuvai tapus nepriklausoma, renginys organizuojamas beveik reguliariai kas ketveri metai liepos pradžioje.

### Švenčių sąrašas

* 1990 m. Lietuvos *tautinė* dainų šventė (XIII)
* 1994 m. Pasaulio lietuvių dainų šventė
* 1997 m. Moksleivių dainų šventė
* 1998 m. Pasaulio lietuvių dainų šventė
* 2003 m. Pasaulio lietuvių dainų šventė „Mes"
* 2005 m. Moksleivių dainų šventė „Mes – laisvės vaikai"
* 2007 m. Pasaulio lietuvių dainų šventė „Būties ratu" (XIV)
* 2009 m. Lietuvos tūkstantmečio dainų šventė „Amžių sutartinė" (XV)
* 2012 m. Moksleivių dainų šventė „Mūsų vardas – Lietuva"
* 2014 m. Lietuvos dainų šventė „Čia mano namai" (XVI)
* 2016 m. Moksleivių dainų šventė „Tu mums – viena"
* 2018 m. Lietuvos šimtmečio dainų šventė „Vardan tos…" (XVII)
* 2022–ųjų šventė perkelta į 2024–uosius.

Šventėse dalyvauja >30 tūkst. dalyvių. Viso surengta 17 Visuotinių lietuvių dainų švenčių. 2024 m. planuojama šventė pažymės ir šios tradicijos šimtmetį.

### Pagrindiniai renginiai

* Folkloro diena
* Liaudies meno paroda
* Ansamblių vakaras
* Teatro diena
* Šokių dienos koncertas
* Dainų diena

### 2024 m. šventės dalys

* Dainų diena Kaune (Dainų slėnis, Kaunas)
* Ansamblių vakaras (Kalnų parkas)
* Šokių diena (LFF stadionas)
* Folkloro diena
* Pučiamųjų instrumentų orkestrų koncertas
* Kanklių koncertas
* Pasaulio lietuvių diena
* Teatro diena
* Vokalinių ansamblių koncertas
* Liaudies meno paroda
* Vaikų amatų miestelis
* Eitynės (iš Katedros aikštės į Vingio parką)
* Dainų diena (Vingio parkas)

* 
* 
* Vingio parko estradaVingio parko estrada
* Dainų šventė „Amžių sutartinė" Vilniuje, 2009 m.Dainų šventė „Amžių sutartinė" Vilniuje, 2009 m.
* Dainų šventė, 2014 m.Dainų šventė, 2014 m.
* 1998 m. Lietuvos pašto ženklas, skirtas dainų šventėms1998 m. Lietuvos pašto ženklas, skirtas dainų šventėms
* Lietuvos banko 10 litų moneta, skirta Pasaulio lietuvių dainų šventei (1994 m.)Lietuvos banko 10 litų moneta, skirta Pasaulio lietuvių dainų šventei (1994 m.)

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lietuvių dainų ir šokių šventė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  J. Strimaitis. Dainų Diena ir jos bendrieji įspūdžiai // Lietuva, 1924-08-27, Nr. 192 (1693), 4 psl.
2. ↑  Dainų Šventės pirma diena // Lietuvos aidas, 1928-07-02, Nr. 121 (335), 3 psl.
3. ↑  Jaunalietuviai baigė savo sąskrydį // Lietuvos žinios, 1937-06-30, Nr. 144 (5413), 2 psl.
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑

Nuorodos
--------

* Lietuvos dainų šventės oficiali svetainė
* Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadas

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Lietuvoje |
| --- |
|  |
| Materialusis | 
Vilniaus senamiestis (1994) · Kuršių nerija (2000, kartu su Rusija) · Valstybinis Kernavės kultūrinis rezervatas (2004) · Struvės geodezinis lankas (2005, kartu su kitomis devyniomis valstybėmis) · Modernistinis Kaunas: optimizmo architektūra 1919-1939 m. (2023) |  |
|  |
|  Nematerialusis | 
Baltijos šalių dainų šventės (2008, kartu su Latvija ir Estija) · Kryždirbystė Lietuvoje ir jos simbolizmas (2008) · Sutartinės, lietuvių daugiabalsis dainavimas (2010) · Šiaudinių sodų gaminimas Lietuvoje (2023) |

 |