|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Kinijos tradicinė provincija:Dzing 荊州 |
| --- |
|  |
| Šalis | Kinija (Hubei, Hunan) |
| Tautos |  |
| Valstybės | Ču |
| Miestai | Ingas |
|  |
|  |

**Dzing provincija**, **Dzingdžou** (kin. 荊州, pinyin: *Jīngzhōu*) – istorinis regionas, viena iš 9 tradicinių Kinijos provincijų, egzistavęs Istorinės Kinijos pietuose. Užėmė dabartines Hubėjaus ir Hunano provinciją.

Nuo 110 m. pr. m. e. iki IX a. buvo Kinijos administracinis vienetas.

Geografija
----------

Dzing provincijos didžiausia upė buvo Jangdzė, ir provincija apėmė jos vidurupio baseiną. Kita svarbi upė buvo Han – vienas didžiausių Jangdzės intakų, atitekantis iš šiaurės. Iš pietų į Jangdzę tekėjo kitos upės – Siangas, Zi, Li, Juanas. Derlingi upių slėniai sudaro milžinišką Janghano lygumą, kurioje gausu ežerų. Didžiausias ežeras – Dongtingas.

Beveik iš visų pusių lygumas supo auštumos arba kalnų grandinės. Vakaruose tai buvo Daba kalnai, kurie atskyrė nuo Sičuano (senovės Ling), šiaurės rytuose – Dabie kalnai, kurie skyrė nuo Siu, rytuose – Mufu kalnai, kurie atskyrė nuo Jang. Pietuose driekėsi Nanlingo kalnynas už kurio gyveno pietiniai barbarai vietai. Tradiciškai šiaurine regiono riba buvo Han upės aukštupis, kuris skyrė nuo Ju provincijos.

Istorija
--------

### Priešistorė

Dzing provincija – vienas svarbiausių ryžių prijaukinimo ir auginimo arealų. VII tūkst. pr. m. e. teritorijoje suklestėjo neolitinė Pengtoušano kultūra, kurią vėliau keitė Dasi (5000-3300 m. pr. m. e.), Čiudzialingo (3500-2600 m. pr. m. e.), Šidziahe (2500–2000 m. pr. m. e.) kultūros. II tūkst. pr. m. e. arealas patyrė kultūrinę įtaką iš Vidurio lygumos Longšano kultūros, tačiau vėliau vėl suklestėjo vietos stiliaus bronzos dirbiniai ir kultūriniai artefaktai.

### Valstybingumas

Vidurio lygumą II–I tūkst pr. m. e. valdžiusios dinastijos Sia, Šangai ir Džou žvelgė į Dzing provincijos gyventojus kaip į barbarus, įvardindami juos nanman. Nuo II tūkst. pr. m. e. II pusės čia klestėjo smulkios valstybėlės, kurių svarbiausios buvo E, Dzing ir kitos. I tūkst. pr. m. e. pradžioje visą regioną suvienijo Dzing, kuri vėliau buvo vadinama Ču.

Nepaisant nuolatinių kultūrinių mainų su Vidurio lygumos karalystėmis, Ču išlaikė savo kitoniškumą. Jį simbolizavo ir išskirtinė valdovų pavardė – Siong (daugumos tuometinių Kinijos karalysčių valdovai, pabrėždami ryšius su Vidurio lygumos Džou dinastija turėjo pavardę Dzi).

Per IX–V a. pr. m. e. Ču tapo viena galingiausių Kinijos karalysčių. Jos užkariavimai siekė toli už Dzing provincijos ribų – didžiausios ekspansijos laikais Ču valdė ir teritorijas Ju bei Siu provincijose, o nuo 334 m. pr. m. e. nukariavo ir kaimyninę Jue (Jang provincijoje). Nepaisant to, 223 m. pr. m. e. pati Ču buvo užkariauta savo pagrindinės konkurentės, Čin karalystės, ir prijungta prie Kinijos imperijos.

### Tolesnė istorija

| Dzing provincija荊州 |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **110 m. pr. m. e. – 606 m.** |  → |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos imperija |
| **Administracinis centras** | Hanšou, Siangjangas |
| **Dziunai** | 8 |

Dzing provincija priklausė iš pradžių Čin, vėliau Han Kinijai. 110 m. pr. m. e. ji paversta administracine provincija. Įkūrimo metu provincija turėjo 8 dziunus, bet vėliau jų skaičius augo. Iš pradžių provincijos administracinis centras buvo Hanšou, bet III a. pradžioje jis perkeltas į Siangjangą.

Žlugus Han dinastijai, provinciją pasidalino dvi karalystės: Cao Vei (dalino į 11 dziunų) ir Rytų Vu (dalino į 20 dziunų) karalystės. Jas suvienijusi Vakarų Dzin vėl suvienijo ir Dzing provinciją. Valdant imperatoriui Huaidi, 307 m. 6 provincijos dziunai buvo atskirti, čia suformuojant atskirą Siangdžou.

Nuo IV a. šiaurinę Kiniją valdant barbarų dinastijoms, Dzing provincija didele dalimi išliko stabiliai valdoma pietinių dinastijų: ją administravo Rytų Dzin (316–420), Liu Song (420–479), Pietų Či (479–502), Liang (502–557), Čen (557–589) dinastijos. Po Kinijos suvienijimo provincija atiteko Sui dinastijai, ir jos sudėtyje sukurtos 20 prefektūrų. 606 m. vykdant administracinę reformą, Dzingdžou kaip stabus administracinis vienetas panaikintas. Dauguma jos teritorijų atiteko Nan dziunui.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSenovės Kinijos tradicinės provincijos ir Džou laikotarpio valstybės |
| --- |
|  |
| Tradicinės provincijos (Dziudžou) | 
Dzi  **·**  Jan  **·**  Čing  **·**  Siu  **·**  Vidurio lyguma (Ju)  **·**  Jong  **·**  Jang  **·**  Dzing  **·**  Liang  **·**  *Bing*  **·**  *Jou*  **·**  *Ing* |  |
|  |
| Karalystės | 
Ba  **·**  Cai  **·**  Cao  **·**  Čen  **·**  **Či**  **·**  Či  **·**  **Čin**  **·**  **Ču**  **·**  Čuan  **·**  Dao  **·**  Deng  **·**  Dzi  **·**  Dzin  **·**  Dziu  **·**  **Džao**  **·**  Dženg  **·**  Džongšanas  **·**  Rytų Guo  **·**  Vakarų Guo  **·**  E  **·**  **Han**  **·**  Hua  **·**  Huang  **·**  **Jan**  **·**  **Jue**  **·**  Lai  **·**  Liang  **·**  Liao  **·**  Lu  **·**  Liu  **·**  Pi  **·**  Si  **·**  Sing  **·**  Siu  **·**  Song  **·**  Sui  **·**  Šen  **·**  Šu  **·**  Tan  **·**  Teng  **·**  **U**  **·**  **Vei**  **·**  Vei  **·**  Žui  **·**  Žuo |

 |


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKinijos imperijos provincijos 110 m. pr. m. e. - 606 m. |
| --- |
|  |
| Vakarų Han (110 m. pr. m. e. - 25) | 
 Sili (7)  **·**  Judžou (4)  **·**  Jandžou (8)  **·**  Čingdžou (10) Siudžou (9)  **·**  Dzidžou (10)  **·**  Joudžou (13)  **·**  Bingdžou (6)  **·**  Liang (9)  **·**  Idžou (12)  **·**  Dzingdžou (8)  **·**  Dziaodžou (9)  **·**  Jangdžou (5) |  |
|  |
| Rytų Han (25-220 m.) | 
Sili (8)  **·**  Judžou (8)  **·**  Jandžou (8)  **·**  Čingdžou (8) Siudžou (10)  **·**  Dzidžou (12)  **·**  Joudžou (11)  **·**  Bingdžou (11)  **·**  Liang (18)  **·**  Idžou (20)  **·**  Dzingdžou (16)  **·**  Dziaodžou (8)  **·**  Jangdžou (11)  **·**  Jongdžou (7) |
|  |
| Cao Vei | 
Sidžou (9)  **·**  Joudžou (12)  **·**  Dzidžou (15)  **·**  Bingdžou (7)  **·**  Čingdžou (7)  **·**  Siudžou (6)  **·**  Judžou (11)  **·**  Jandžou (8)  **·**  Liang (8)  **·**  Dzingdžou (11)  **·**  Pingdžou (5)  **·**  Jangdžou (2)  **·**  Jongdžou (11) |
|  |
| Šu Han | 
Idžou (16) |
|  |
| Rytų Vu | 
Dzingdžou (20)  **·**  Guangdžou (7)  **·**  Jangdžou (21)  **·**  Dziaodžou (9) |
|  |
| Vakarų Dzin (265-316 m.) | 
Sili (12)  **·**  Judžou (13)  **·**  Jandžou (7)  **·**  Pingdžou (5)  **·**  Čindžou (8)  **·**  Liangdžou (11)  **·**  Ningdžou (11)  **·**  Čingdžou (9) Siudžou (11)  **·**  Dzidžou (13)  **·**  Joudžou (7)  **·**  Bingdžou (6)  **·**  Liang (11)  **·**  Idžou (8)  **·**  Dzingdžou (27)  **·**  Dziaodžou (7)  **·**  Jangdžou (20)  **·**  Jongdžou (7)  **·**  Guangdžou (11)  **·**  Dziangdžou (11)  **·**  Siangdžou (12) |
|  |
| Sui (581-606 m.) | 
Judžou (16)  **·**  Jandžou (6)  **·**  Čingdžou (4) Siudžou (5)  **·**  Dzidžou (31)  **·**  Liang (34)  **·**  Dzingdžou (20)  **·**  Jangdžou (43)  **·**  Jongdžou (24) |

 |