recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Peorija*Peoria* |
| --- |
|        |
| *Peorijos reginys (1974 m.)* |
|  |
| 

PeorijaPeorija

40°43′15″ š. pl. 89°36′34″ v. ilg.﻿ / ﻿40.72083°š. pl. 89.60944°r. ilg.﻿ / 40.72083; 89.60944﻿ (Peorija)Koordinatės: 40°43′15″ š. pl. 89°36′34″ v. ilg.﻿ / ﻿40.72083°š. pl. 89.60944°r. ilg.﻿ / 40.72083; 89.60944﻿ (Peorija) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-6)------ vasaros: (UTC-5) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Ilinojus Ilinojus |
| **Apygarda** | Peorijos apygarda |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1680 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2014) | 115 828  |
| **Plotas** | 130 km² |
| **Tankumas** (2014) | 891 žm./km² |
| **Altitudė** | 155 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Peorija |

**Peorija** – miestas Jungtinėse Amerikos Valstijose, Ilinojuje, į pietvakarius nuo Čikagos, prie Ilinojaus upės. Apygardos centras. Tarptautinis oro uostas. Mašinų, variklių, sunkiosios technikos gamyba (Caterpillar, Komatsu), maisto (kukurūzų apdirbimo, etanolio), stiklo (saulės akinių) pramonė. Veikia Bredlio universitetas (1897 m.). Yra neogotikinė Šv. Marijos katedra (1846 m.).

Istorija
--------

1680 m. dabartinio Peorijos miesto žemėse prancūzai, vadovaujami Anri de Tonti, įkūrė Krevekoro fortą. Netrukus indėnai fortą sugriovė, o 1813 m. britai įkūrė Fort Klarką. 1825 m. šis pavadintas Peorija pagal čia gyvenusią indėnų peorijų tautą. Miestas nuo 1845 m.

XX a. pr. Peorijoje pradėjo kurtis lietuviai. Veikė darbininkų, socialistų kuopos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Peorija*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 347
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Vanadinitas |
| --- |
|  |
| Savybės |
| Kategorija | Mineralas, Fosfatų klasė |
| Cheminė formulė | Švino chlorvanadatas Pb5(VO4)3Cl |
| Identifikacija |
| Spalva | Oranžiniai raudona, rudai raudona, raudona, geltona |
| Brėžis | baltas, gelsvas, geltonas |
| Kristalo sistema | Heksagoninė |
| Skalumas | neskalus |
| Lūžimai | kriaukliški, šiurkštūs |
| Kietumas pagalMoso skalę | 3,5-4 |
| Blizgesys | Deimantinis |
| Lūžio rodiklis | pusiau skaidrus neparmatomas |
| Specifinis tankis | 6,8-7,1 |

  

**Vanadinitas** – mineralas švino chlorvanadatas Pb5(VO4)3Cl.

Tai nedažnas mineralas, randamas švino turtingose nuogulose, kaip švino mineralų diagenezės produktas. Naudojamas kaip vanadžio rūda, taip pat kartu išgaunamas švinas. Šis mineralas pirmiausia buvo aprašytas kaip chromatas ir tik 1830 metais nustatyta tikra cheminė sudėtis.

Mineralo kristalai heksagoniniai.

Kietumas pagal Moso skalę 3,5-4. Specifinis tankis 6,8-7,1.

Spalva geltona, gelsvai ruda, rusvai ruda ar raudona.

Vanadinitas – retas mineralas, kuris randamas Uralo kalnuose, Austrijoje, Ispanijoje, Škotijoje, Maroke, Meksikoje ir dar keliose šalyse. Naudojamas kaip vanadžio rūda.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vanadinitas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| St Mary’s stadionas |
| --- |
|  |
| Vieta | Sautamptonas, Hampšyras, Anglija |
| Atidarytas | 2001 m. rugpjūčio 1 d. |
| Savininkas | Markus Liebherr |
| Operatorius | Southampton FC |
| Paviršius | Žolė |
| Talpa | 32 689 vietos |
| Lauko matmenys | 102 x 68 m |
| Nuomininkai | Southampton FC(nuo 2001 m. iki šių dienų) |

**St Mary’s stadionas** – futbolo stadionas Sautamptone, Hampšyre, Anglijoje. Tai UEFA keturių žvaigždučių stadionas, talpinantis 32 689 žiūrovus. Stadione namų rungtynes žaidžia Southampton FC futbolo klubas.

St Mary’s stadionas pastatytas vietoje seno *The Dell* stadiono, pastatyto 1898 m. ir talpinusio daugiau nei 15 000 žiūrovų. Statybų darbai buvo pradėti 1999 m. gruodžio mėnesį ir pabaigti 2001 m. liepą. Darbai ir vietinės infrastruktūros pagerinimas kainavo 32 milijonus svarų. Pirmosios rungtynės buvo sužaistos 2001 m. rugpjūčio 1 d. Jose ispanų klubas RCD Espanyol 4-3 įveikė FC Southampton ekipą.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: St Mary’s stadionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Southampton FC klubo svetainė Archyvuota kopija 2011-12-29 iš Wayback Machine projekto.
* Apie stdioną footballgroundguide.com svetainėje
| Spraudaičių piliakalnis |
| --- |
| [[Image:|250px]] |
| 

Spraudaičių piliakalnisSpraudaičių piliakalnis

 |
| Koordinatės  | 

|  |
| --- |
| 55°23′36″ š. pl. 22°03′38″ r. ilg.﻿ / ﻿55.39333°š. pl. 22.06056°r. ilg.﻿ / 55.39333; 22.06056Koordinatės: 55°23′36″ š. pl. 22°03′38″ r. ilg.﻿ / ﻿55.39333°š. pl. 22.06056°r. ilg.﻿ / 55.39333; 22.06056 |

 |
| Vieta | Šilalės rajonas |
| Seniūnija | Pajūrio seniūnija |
| Aukštis | 10 - 15 m |
| Naudotas | XIII a. |

**Spraudaičių piliakalnis (Veringa)** yra Šilalės rajone, Spraudaičių kaime, kairiajame Jūros ir dešiniajame Bario upių krantuose.

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga pietryčių – šiaurės vakarų kryptimi: 85 m ilgio ir 44 m pločio šiaurės vakariniame krašte. Aikštelės krašte supiltas 56 m ilgio, 1,7 m aukščio ir 11 m pločio pylimas, kurio išorinis 3,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 6 m pločio ir 2 m gylio griovį. Už jo supiltas antrasis – 60 m ilgio, 0,7 m aukščio ir 7 m pločio pylimas, už kurio yra antrasis gynybinis griovys – 4 m pločio ir 80 cm gylio. Už jo supiltas trečiasis – 5 m pločio dabar visiškai suardytas pylimas, už kurio yra tik vakariniame krašte matomas 8 m pločio ir 2 m gylio trečiasis griovys.

Piliakalnyje lokalizuojama apie 1259 m. žemaičių pastatyta bevardė pilis, blokavusi Vilkų Lauko piliakalnyje stovėjusį Livonijos Ordino Georgenburgą.

  


|  |
| --- |
| Aplinkiniai piliakalniai |
|  | Pakisio piliakalnis 7 kmDapkiškės piliakalnis 5 km | Padievaičio piliakalnis 17 kmLileikėnų piliakalnis - 7 km | Indijos piliakalnis 14 km |  |
|  |  | Batakių piliakalnis 30 kmKreivių piliakalnis 12 km |
|  | Aukštupių piliakalnis 12 km Vilkų Lauko piliakalnis 0,5 km | Matiškių piliakalnis 15 kmNaujininkų piliakalnis 13 kmPagramančio piliakalnis 12 km |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Neotribalizmas** – ideologija, teigianti, kad žmonija turinti pereiti į naują raidos stadiją ir gyventi gentimis. Neotribalistai atmeta dabartinę visuomenės sanklodą, paremtą masiškumu. Tokioje visuomenėje individas jaučiasi vienišas, nereikšminga sistemos dalimi, jo socialiniai santykiai yra paviršutiniški. Atkūrus gentinę santvarką žmogus atgautų prigimtinę laimę ir socialinę realizaciją.

Neotribalizmo ištakos – Žano Žako Ruso ir Viljamo Kingdono Klifordo filosofinės teorijos. Taip pat remiamasi prancūzų antropologo Klodo Levi Štrauso evoliuciniu principu, teigiančiu, kad rūšys, pašalintos iš aplinkos, kurioje susiformavo, tampa patologiškomis. Cituojami įvairūs psichologai ir sociologai kaip Robertas Patnamas, teigiantys, jog šiuolaikinėje visuomenėje didėja individų susvetimėjimas, tačiau socialinės integracijos poreikis išlieka.

Neotribalistai nesiūlo grįžimo į pirmykštį gyvenimą, tačiau siūlo kurti pakankamai autonomiškas, tarpusavyje susietas, koordinuojamas bendruomenes. Pagal įsivaizduojamą ateities modelį neotribalistai skirstomi į dvi stovyklas:

* nuosaikieji neotribalistai teigia, kad gentinė visuomenė gali egzistuoti šiuolaikinėje technologinėje infrastruktūroje: bendruomenės įsikurtų daugiabučiuose namuose, turėtų savo tradicijas, ritualus, santvarką, tačiau toliau dirbtų darbuose, važinėtų mašinomis, pirktų ir t. t.
* radikalieji neotribalistai teigia, kad gentinė visuomenė gali egzistuoti tik gamtoje, visiškai atsisakiusi ar bent smarkiai sumažinusi technologijas. Jų nuomone, dabartinė žmonių populiacija yra pernelyg didelė, todėl civilizacija turi privesti save iki susinaikinimo ir paskui išsivystyti į gentinę visuomenę.

Žymesni neotribalistai: Derrick Jensen, John Zerzan, Daniel Quinn.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Ekokomunalizmas
* Anarchoprimityvizmas
* Gilioji ekologija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

Stacionari talpykla
**Stacionari talpykla** – nenuimamai prie pamato arba pagrindo pritvirtintas arba užkastas inžinerinis statinys (rezervuaras). Stacionariajai talpyklai taip pat priskiriama visa jos įranga kartu su antžeminiais, požeminiais ir pagalbiniais vamzdynais bei užpylimo sistema iki pirmojo įrenginio, skirto atjungti talpyklą nuo technologinio vamzdyno. Talpykla nedalyvauja technologiniame procese ir yra sumontuota už technologinio įrenginio ribų. Stacionarioji talpykla gali būti antžeminė ir požeminė.

Skirta pavojingoms medžiagoms saugoti ir nepritaikyts gabenti, kilnoti ar kitaip keisti pastatymo vietą naudojimo metu. Be to, stacionariosios talpyklos gali būti panaudojamos nepavojingų medžiagų, kurių saugojimui nereikalingas didesnis už normalų atmosferos slėgį (1,013 bar) daugiau negu 0,5 bar laikymo sąlygos (pvz. vanduo, skysti maisto produktai).

Rūšys
-----

Pagal įrengimo būdą skirstomos į stacionariąsias, plūdriastoges, bei turinčias plūdrųjį dangtį. Dažniausiai talpyklų stogai būna ne stacionarūs, o judantys.

* **Stacionarusis stogas** – nejudamai prie talpyklos korpuso pritvirtintas stogas.

* **Plūdrusis stogas** – skysto produkto paviršiuje besilaikantis ir neskęstantis stogas, turintis technines priemones, skirtas produktui nuo atmosferinio poveikio apsaugoti, produkto garavimui į aplinką sumažinti ir atmosferos krituliams pašalini.
* **Plūdrusis dangtis** – (pontonas) – talpyklos viduje esantis neskęstantis ir besilaikantis skysto produkto paviršiuje elementas, skirtas produkto garavimui sumažinti.

Struktūrinė schema

Pritaikymas
-----------

 Stacionariuose talpyklose gali būti laikoma:

* Pavojingos takiosios medžiagos (pvz. benzinas, amoniakas, įvairūs tirpikliai ir t. t.);
* Nepavojingos takiosios medžiagos (pvz. vanduo, gaivieji gėrimai, alus ir t. t.).

Išnašos
-------

1. ↑  Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020 m. gegužės 12 d. įsakymu Nr. A1-403. pavojingų medžiagų ir mišinių stacionariųjų beslėgių talpyklų priežiūros taisyklėmis.
2. ↑  [neveikianti nuoroda]
Naftos platforma Čelekeno pusiasalyje
**Čelekeno pusiasalis** (turkm. *Çeleken*) – pusiasalis Turkmėnijoje, Kaspijos jūros rytuose. Plotas – 500 km², maždaug 40 km ilgio ir 22 km pločio. Didesniosios dalies paviršiaus absoliutinis aukštis yra žemiau vandenyno lygio, tik pats vidurys siekia keliasdešimt metrų aukščio. Iki 1937 m. Čelekenas buvo sala, tačiau nuslūgus Kaspijos jūros vandens lygiui tapo pusiasaliu.

Yra naftos, ozokerito telkiniai. Čelekeno nafta buvo žinoma dar Čingischano laikais. Šimtmečius ji buvo semiama iš versmių odiniais maišais ir gabenama į Iraną, Astrachanę.

Kažin ar žmogus čia gyventų, jei ne gelmių turtai. Apie juos rašė dar antikos rašytojai Plinijus ir Herodotas.Net Čelekeno pavadinimas siejamas su persų kalbos žodžiu čarakan - "keturi lobiai". Nuo seno jais buvo laikoma nafta, ozokeritas, mineraliniai dažai ir mineralinė druska.
Čelekeno šiaurė priklauso Turkmenbaši rezervatui.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Čelekeno pusiasalis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Branduoliniai procesai |
| --- |
|  |
| * Radioaktyvumas
	+ Beta skilimas
	+ Alfa skilimas

---

* Branduolio dalijimasis

---

* Branduolių sąlaja
	+ Protonų ciklas
	+ CNO ciklas
	+ Trijų alfa dalelių procesas
	+ Alfa procesas
	+ Anglies degimo procesas
	+ Neono degimo procesas
	+ Deguonies degimo procesas
	+ Silicio degimo procesas
* Neutrono pagavimas
	+ R procesas
	+ S procesas

---

* Didžiojo sprogimo branduolių sintezė
 |

**Neono degimo procesas** tai eilė branduolių sąlajos reakcijų, kurios vyksta masyviose (mažiausiai 8 Saulės masių) žvaigždėse. Neono degimui reikia aukštų temperatūrų (apie 1.2×109 K) ir tankių (apie 4×109 kg/m³).

Tokiose aukštose temperatūrose svarbų vaidmenį pradeda vaidinti fotodezintegracija, todėl kai kurie neono branduoliai skyla, išlaisvindami alfa dalelę:

20Ne + γ → 16O + 4He
Šios alfa dalelės panaudojamos magnio gamyboje:

20Ne + 4He → 24Mg + γ
Galima ir kitokia reakcijų grandinė:

20Ne + n → 21Ne + γ
21Ne + 4He → 24Mg + n
Čia neutronas, gautas antrame žingsnyje gali būti panaudotas pirmajame.

Neono degimas prasideda, kai anglies degimo procesas sunaudoja visą anglį žvaigždės šerdyje ir paverčia ją deguonies/neono/magnio šerdimi. Tuomet šerdis pradeda aušti ir dėl gravitacijos jėgų trauktis. Tankis ir temperatūra ima didėti iki neono užsidegimo momento.

Degant neonui, jo šerdyje mažėja, bet daugėja deguonies ir magnio. Po kelerių metų žvaigždė sunaudoja visas neono atsargas. Šerdis atvėsta ir ima trauktis vėl. Dėl to tankis ir temperatūra ima vėl kilti tol, kol prasideda deguonies degimo procesas.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Neotropikai
**Neotropikai** – viena iš aštuonių biogeografinių ekologinių sausumos sričių. Apima Pietų, Centrinę Ameriką, Meksikos žemumas, Karibus, pietų Floridą. Dažnai šiuo pavadinimu įvardinami Pietų Amerikos tropikai, tačiau į ekosritį taip pat įeina į vidutinių platumų sritys žemyno pietuose. Šiaurės Amerikoje pereina į nearktinę sritį.

Iki susijungiant Šiaurės ir Pietų Amerikos žemynams juose buvo skirtingos ekosritys, tačiau susidarius Panamos sąsmaukai jos susijungė į vieną ekosritį. Neotropikuose, kaip ir Australijoje bei Antarktyje, būdingos rūšys, susidariusios Gondvanos žemyne.

Neotropikai pasižymi itin didele gamtine įvairove: čia plyti Amazonijos selva, Pantanalio pelkynai, pampos, Seradas, Valdivijos drėgnieji miškai – visi šie regionai pasižymi unikalia ir gausia augmenija bei gyvūnija.

Tik neotropikams būdingi, tipiški gyvūnai: plačianosės beždžionės, tinginiai, tinamai, kolibriai, krosniai, tukanai, tikrieji skruzdlesiniai, tanagros, kaimanai, medlaipinės medvarlės, šienpjoviai *Gonyleptidae*. Iš neotropikų kilę bromelijinių, kaninių, helikoninių šeimos augalai. Iš čia kilusios bulvės, pomidorai, kakavmedžiai, kukurūzai, pupos, vilnamedžiai, manijokai, batatai, burnočiai, bolivinės balandos.
„Volkswagenstiftung" logotipas
**VolkswagenStiftung** (liet. *Volkswagen fondas*) – mokslo ir tyrimų paramos fondas Vokietijoje. Remiamas mokslas ir technika (tyrimai ir dėstymas), humanitariniai mokslai, gamtos mokslai, inžinerijos mokslai ir medicina. Svarbus tarpdiscipliniškumas, tarptautinė veikla. Kapitalas – 2,1 mlrd. eurų (2009 m.). 90 darbuotojų. Įsteigtas 1961 m.

Teisinė forma – visuomeninis privatinės teisės fondas (*gemeinnützige Stiftung privaten Rechts*). Būstinė – Hanoveris.

Istorija
--------

Tuometinė *Volkswagenwerk GmbH* tapo akcine bendrove (Aktiengesellschaft, AG), 60 % akcinio kapitalo perleista privatiems asmenims (Vokietijos federacijai ir federalinėms žemėms liko po 20 % naujosios AG kapitalo). Pardavus akcijas už 1 mlrd. Vokietijos markių (DM) ir gaunant palūkanas iš kasmetinio pelno pagal VFR ir VFR žemėms priklausančias akcijas 1961 m. gegužės 19 d. įsteigtas fondas. Federacija likusias akcijas pardavė dabartinei Volkswagen AG, pajamas perleido fondui.

Nuo įkūrimo parėmė 3,5 mlrd. eurų 29 000 projektų. Kasmet skiriama 100 mln. eurų. Projektus vertina vertintojai (Gutachter) – žymūs mokslininkai.

Vadovybė
--------

Generalinis sekretorius dr. Wilhelm Krull.

Kuratoriją sudaro 5 metams renkami 14 narių (1/2 skiria VFR Vyriausybė) ir Žemutinės Saksonijos vyriausybė. Pirmininkas – Žemutinės Saksonijos žemės atstovas.

Nuorodos
--------

* Oficiali *Volkswagenstiftung* tinklavietė (vokiečių, anglų k.)
| **Syrrhaptes paradoxus** |
| --- |
| Stepinė vištelė (*Syrrhaptes paradoxus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Smiltvištiniai paukščiai  *( Pteroclidiformes)* |
| Šeima: | Smiltvištiniai  *( Pteroclididae)* |
| Gentis: | Sadžos  *( Syrrhaptes)* |
| Rūšis: | Stepinė vištelė  *( Syrrhaptes paradoxus)* |

 |
| Binomas |
| ***Syrrhaptes paradoxus***Pallas, 1773 |

**Stepinė vištelė**, arba ***sadža*** (*Syrrhaptes paradoxus*) – vidutinio dydžio smiltvištinių (*Pteroclididae*) šeimos paukštis.

Išvaizda
--------

Stepinė vištelė yra karvelio dydžio, uodega ilga, yliška. Patino kakta, viršugalvis ir gerklė oranžiškai geltoni. Pakaušis pilkas. Pilka juostelė virš akių jungiasi su pilkais kaklo šonais ir gurkliu. Krūtinės priekinėje dalyje yra kelios pusmėnulio pavidalo juodos dėmės. Pilvas smėlio spalvos su juoda dėme. Kojų visi trys pirštai suaugę, apaugę plunksnomis. Nagai juodi. Snapas pilkas. Rainelė ruda. Patelės viršutinė kūno pusė labiau išmarginta juosvomis dėmėmis negu patino, krūtinė be dėmėtos skersinės juostos. Jauniklių viršutinė kūno pusė gelsva, su rudu skersiniu raštu bei šviesiais plunksnų kraštais. Pagurklis gelsvas su skersinėmis juostelėmis. Vidurinės vairuojamosios plunksnos nepailgėjusios. Krūtinė bei pilvas kaip suaugusių paukščių.

Paplitimas
----------

Eurazijoje paplitusi iki Volgos–Uralo tarpupio ir šiaurės rytų Kinijos. Šiaurėje arealas siekia Irtyšiaus aukštupį, Baikonurą, pietvakarines Altajaus priekalnes, Užbaikalę. Pietuose arealas tęsiasi iki pietinio Tibeto, šiaurinių Kunluno priekalnių, Isyk Kulio ežero, Syrdarjos vidurupio, Aralo jūros, Mangyšlako pusiasalio. Per rūšiai būdingą nereguliarią migraciją paukščiai gali skristi perėti gerokai toliau į šiaurę ar vakarus nuo pagrindinio arealo.

Lietuvoje pastebėta XIX a.

Biologija
---------

Stepinės vištelės kiaušinis
Dykumų ir pusdykumių gyventoja. Vaikšto smulkiais žingsneliais, kūną laiko beveik horizontaliai. Kojos gana trumpos, tačiau kartais bėgioja. Pakyla plasnodama sparnais, skrenda labai greitai. Balsas negarsus, melodingas. Kartais aptinkamos didžiuliais būriais. Veisiasi dažniausiai kolonijomis. Monogamas. Lizdas – paprasta duobutė žemėje. Vienoje dėtyje paprastai būna 2–3 kiaušiniai, kuriuos abu porelės nariai peri apie mėnesį.

Minta augalų sėklomis, pumpurais. Reguliariai ryte ir vakare skrenda geri vandens.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stepinė vištelė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Šaltiniai
---------

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
Žemdirbystės židiniai ir jos paplitimas: derlingasis pusmėnulis (11 000 p.m.e), Jangdzės ir Huanghės baseinas (9 000 p.m.e) Naujosios Gvinėjos aukštumos (9000–6000 p.m.e), Centrinė Meksika (5000–4000 p.m.e), Šiaurinė Pietų Amerika (5000–4000 p.m.e), Užsachario Afrika (5000–4000 p.m.e, tiksli vieta nežinoma), Rytinė Šiaurės Amerika (4 000–3 000 p.m.e).
**Neolito revoliucija** – XX a. ketvirtajame dešimtmetyje Gordono Čaildo įvesta sąvoka. Šia sąvoka norėta pabrėžti didžiulius akmens amžiaus žmonių gyvenimo poslinkius, kurie įvyko perėjus nuo klajokliškos gyvulininkystės bei rankiojimo–medžioklės prie žemdirbystės ir gyvulininkystės. Holocene, prieš maždaug 10–11 tūkstančių metų žmonės tapo sėslūs, kūrė nuolatines gyvenvietes. Anot mokslininko, tai vienas iš lemtingiausių įvykių žmonijos istorijoje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Diamond, J.; Bellwood, P. (2003). „Farmers and Their Languages: The First Expansions". *Science* **300** (5619): 597–603. Bibcode:2003Sci...300..597D. PMID 12714734. doi:10.1126/science.1078208.
2. ↑  Timothy Darvill. *Neolithic Revolution*. *The Concise Oxford Dictionary of Archaeology*. 2009. *Oxford University Press.*
| **Steponas Jaugelis-Telega** |
| --- |
| Gimė | 1600 m.Kėdainiai |
| Mirė | 1668 m. (~68 metai)ten pat |
|  |
| Veikla | lietuvių raštijos kūrėjas, evangelikų reformatų veikėjas |
|  |
| Alma mater | 1648 m. Karaliaučiaus universitetas |

**Steponas Jaugelis-Telega** (apie 1600 m. Kėdainiai – 1668 m. ten pat) – lietuvių raštijos kūrėjas, evangelikų reformatų veikėjas. Vienas žymiausių XVII a. giesmių kūrėjų ir vertėjų.

Biografija
----------

Lietuviškos knygos „Nobaʒniſtes Krikśćionißkos" („Nobažnystės krikščioniškos") viršelis, 1653 m.
Gyveno Kėdainiuose, kur mokėsi nežinoma, vertėsi prekyba, valdė kelis dvarelius ir palivarkus. 1628–1642 m. Evangelikų reformatų bažnyčios Kėdainių sinodo iždininkas, nuo 1640 m. sinodo senjoras pasaulietis. 1631–1666 m. Kėdainių burmistras, 1648 m. – Kėdainių gimnazijos rektorius. Nuo 1648 m. Karaliaučiaus universitete studijavo teisę.

Steponas Jaugelis- Telega- pirmasis tikrai žinomas miestiečių luomo atstovas lietuvių literatūroje. Kėdainiškis vertėsi javų prekyba, eksportavo juos į Karaliaučių. Telega (rusėniškai- vežimas)- iš tėvo paveldėta pavardė. St. Jaugelis buvo aktyvus reformatų veikėjas- Kėdainių sinodo senjoras ir kt.
Kartu su Samueliu Minvydu, Samueliu Tamošausku ir Jonu Božimovskiu Vyresniuoju parengė spaudai „Knygą nobažnystės krikščioniškos" (1653 m. kontrafakcinis leidimas 1684 m.). Šią knygą be St. Jaugelio giesmyno sudaro pamokslų knyga, aiškinama evangelija. St. Jaugelis- Telega laikomas visos knygos pirmojo leidimo vadovu, tačiau visą konvoliutą tvarkė ir vyresnieji prižiūrėtojai bei kunigai. Jis iš lenkų kalbos išvertė svarbiausią knygos dalį „Psolmay Dovida šventa", kuri tapo lietuvių evangelikų reformatų XVII a.-XVIII a. giedamosios liturgijos pagrindu. Pavadinimas klaidina: šiame vertime yra ne tik apie 80 psalmių, bet ir 160 giesmių. 

St. Jaugelis buvo pripažintas Kėdainių poetas. Buvo lyginamas su lenkais M. Rėjumi, J. Kochanovskiu, vokiečių giesmių kūrėju A. Lobvazeriu. Telegos suredaguotas ir išverstas giesmynas- didelis lietuvių poezijos pasiekimas. Knyga turi dedikaciją Jonušui Radvilai. J. Radvilas buvo LDK evangelikų reformatų globėjas, Vilniaus vaivada, nuo 1654- LDK didysis etmonas. Kėdainiai, gimatasis Telegos miestas, buvo J. Radvilos rezidencija, kuri tapo Lietuvos reformatų centru. St. Jaugelio dedikacija yra pirmoji eiliuota lietuviškos knygos lietuvių kalba sukurta dedikaciją. 

Spėjama, kad jis yra ir kai kurių originalių giesmių („Giesmė apie pavietą gailingą" ir kt.) autorius. St. Jaugelio giesmynas rėmėsi lenkiškais kalvinistų giesmynais. Buvo atsisakyta daugelio senųjų giesmių. Šį giesmyną Telega parengė pagal moderniausius reikalavimus.

Bibliografija
-------------

* Knyga nobažnyslės krikščioniškos, 1653, Vilnius, 2004 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dainora Pociūtė. *Steponas Jaugelis-Telega*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 591 psl.
Koordinatės: 55°35′01″š. pl. 25°13′19″r. ilg.﻿ / ﻿55.583696°š. pl. 25.222081°r. ilg.﻿ / 55.583696; 25.222081

|  Čekonių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Anykščių |
| **Savivaldybė** | Anykščių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Čekonys |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1936 m. |

**Čekonių koplyčia** – koplyčia, esanti Čekonių kaime, Debeikių seniūnijoje, Anykščių rajone. Stovi kaimo kapinėse, šalia kelio  **120**  Radiškis–Anykščiai–Rokiškis , ties posūkiu į kelią  **1208**  Čekonys–Debeikiai–Žalioji , kairiajame Variaus krante, maždag pusiaukelėje tarp Anykščių ir Svėdasų. Koplyčią supančios kapinės yra veikiančios, aptvertos akmenine tvora, jose laidojama. Priešais koplyčią stovi trijų arkų vartai, išmūryti raudonomis plytomis. Arkų stogeliuose įmontuoti ornamentuoti kaltiniai kryžiai. Vartų nišos papuoštos nedidelėmis šventųjų skulptūromis.

Koplyčia yra Debeikių Šv. Jono Krikštytojo parapijoje. Joje per Vėlines aukojamos Šv. Mišios.

Istorija
--------

Sovietmečiu koplyčia buvo menkai prižiūrima, vartų nišos buvo tuščios, be skulptūrų. Tvarkant Čekonių koplyčią, anykštėnas tautodailininkas Bronius Tvarkūnas (g. 1933 m.) pagamino jai medinį altorių, restauravo mūrinius kapinių vartus, į jų nišas įkėlė šventųjų skulptūrėles. Jas dar pokario metais išniekino šaudydami stribai.

Galerija
--------

* Čekonių kapinių vartai ir koplyčiaČekonių kapinių vartai ir koplyčia
* Koplyčios viduje. AltoriusKoplyčios viduje. Altorius
* Klausykla, anksčiau stovėjusi Papšių koplyčijeKlausykla, anksčiau stovėjusi Papšių koplyčije
* Kryžius ant stogo kraigoKryžius ant stogo kraigo

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Čekonių koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Debeikių Šv. Jono Krikštytojo parapija Archyvuota kopija 2018-10-22 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Žmonėms yra ir bus reikalingas. *xxiamzius.lt*
|  |
| --- |
| Jamie-Lee Kriewitz |
|  
Jamie-Lee Kriewitz 2016 m. |
| Biografija |
| Gimė | 1998 m. kovo 18 d. (25 metai)Špringė, Žemutinė Saksonija, Vokietijos vėliava Vokietija |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 2015–dabar |

**Jamie-Lee Kriewitz** (g. 1998 m. kovo 18 d. Špringėje, Žemutinė Saksonija) – Vokietijos dainininkė.

Dvylikos metų mergina įstojo į gospelo chorą *Joyful Noise*. 2015 metais dalyvavo šalies muzikiniame projekte „The Voice of Germany" ir išplėšė pergalę, o debiutinis atlikėjos singlas „Ghost" pakilo iki 11 populiariausių šalies dainų sąrašo vietą.

Atlikėja domisi japoniška mada, taip pat iš Pietų Korėjos kilusiu K-pop muzikos žanru. Nuo 2012 m. yra veganė.

2016 m. vasario 25 d. su kūriniu „Ghost" nugalėjo Vokietijos „Eurovizijos" nacionalinėje atrankoje *Unser Lied für Stockholm*.

Diskografija
------------

### Singlai

* 2015: *Ghost*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Jamie-Lee Kriewitz** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Daina *Ghost*

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Ann Sophie  *„Black Smoke"*** |  **Vokietijos atstovė Eurovizijoje**2016 | Po to:**Levina  *„Perfect Life"*** |
|  |
| --- |
| Volkswagen New Beetle |
|  |
| Bendra informacija |
| Gamintojas | Volkswagen |
| Metai | 1997–2011 |
| Gamykla | Volfsburgas, VokietijaPuebla, MeksikaHaifongas, Vietnamas |
| Dizaineris (-iai) | J Mays,Freeman Thomas,Peter Schreyer |
| Chronologija |
| Prieš tai | Volkswagen Beetle |
| Po to | Volkswagen Beetle (A5) |
| Kėbulas ir važiuoklė |
| Klasė | Kompaktinis automobilis |
| Kėbulo tipas (-ai) | 2 durų hečbekas kupė2 durų kabrioletas |
| Variklis ir transmisija |
| Variklis (-iai) | 1.4 L I4 161.6 L I41.8 L I42.0 L I42.3 L VR5 202.5 L I5 203.2 L VR6 24 (RSI)1.9 L I4 TDI |
| Transmisija (-os) | 5 pavarų mechaninė6 pavarų mechaninė4 pavarų automatinė6 pavarų pusiau automatinė tiptronik |
| Išmatavimai |
| Kita informacija |

**Volkswagen New Beetle** – antros versijos „Volkswagen" gamintas „Beetle" 2 durų kompaktinis automobilis. Jis buvo pristatytas 1997 m. kaip originalaus „Volkswagen Beetle" įpėdinis. Naujojo „Beetle", kitaip nei pirmojo, variklis buvo priekyje, bagažinė gale ir jis buvo varomas priekiniais ratais.

Istorija
--------

1994 m. Šiaurės Amerikos tarptautinė automobilių parodoje VW pristatė koceptinį automobilį „Concept One" – tai buvo originalaus „Beetle" modelio retro stiliaus konceptinė versija. Ši versija buvo pagaminta ant „Volkswagen Polo" platformos. Raudonasis modelis tais pačiais metais buvo pademonstruotas ir Ženevos automobilių parodoje.

1995 m. Tokijo automobilių parodoje „VW" kompanija parodė naująjį „Beetle" modelį, kur kas panašesnį į galutinę modelio versiją. Šis modelis pradėtas gaminti nuo 1997 m. Modelis gamintas ant „Volkswagen Golf Mk4" platformos. Naujasis „Beetle" modelis į originalųjį panašus tik vardu ir išvaizda.

Naujasis „Beetle" turėjo 14 benzininių ir 4 dyzelinius variklius.

2011 m. Euro NCAP saugumo bandymuose modelis įvertintas didžiausiu 5 žvaigždžių balų, lyginant su 4 žvaigždėmis 2000 m.

1999 m. modelis buvo įvertintas Motor Trend kaip metų importinis automobilis.

2010 m. gegužę kompanija paskelbė, kad šios versijos gamyba bus stabdoma 2011 m. Tais pačiais metais buvo pristatytas ir naujausias „Beetle" variantas „Volkswagen Beetle (A5)".

Šaltiniai
---------

1. ↑  The VW Experimental Vehicles „ The 1980s To Present Pt 2 Archyvuota kopija 2011-06-14 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  LA 2009: Volkswagen shows off „Final Edition" New Beetle models
| Jamie Lee Curtis |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Jamie Lee Curtis |
|  |
| Gimė | 1958 m. lapkričio 22 d. (64 metai)Santa Monika, JAV |
|  |
| Šalis | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava JAV |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
| Aktyvumo metai | 1963–dabar |
| Užsiėmimas | aktorė |
| Žymesni vaidmenys |
| Laurie Strode(„Helovinas", 1978) Ophelia („Trading Places", 1983)  Cathy Munsch („Klyksmo karalienės", 2015) |
|  |
|  |

**Jamie Lee Curtis** (g. 1958 m. lapkričio 22 d.) – JAV aktorė, oskaro laureatė. Labiausiai tapo žinoma atlikus Laurie Strode vaidmenį filme „Helovinas" (1978). Dėl šio vaidmens Jamie Lee Curtis dažnai tituluojama *originaliąja klyksmo karaliene*.

Biografija
----------

Jamie Lee Curtis gimė aktorių šeimoje. Motina – Janet Leigh, labiausiai žinoma dėl vaidmens siaubo filme „Psichopatas", tėvas – Tony Curtis, labiausiai žinomas dėl vaidmens filme „Džiaze tik merginos".

1978 m. Jamie Lee Curtis debiutavo didelio pasisekimo sulaukusiam siaubo filme „Helovinas". 1984 m. laimėjo Britų akademijos apdovanojimą už geriausią antro plano vaidmenį filme „Trading Places".

2015 m. atliko pagrindinį vaidmenį didelio populiarumo sulaikusiame siaubo seriale „Klyksmo karalienės". 2018 m. praėjus 40 metų nuo originalo išleidimo, Jamie Lee Curtis suvaidino savo debiutinio vaidmens pratęsime „Helovinas" (2018).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jamie Lee Curtis, the Original Scream Queen
2. ↑  Jamie Lee Curtis: The Scream Queen Through the Years
3. ↑  Jamie Lee Curtis, the original scream queen, speaks: "I do not like horror movies"

Nuorodos
--------

* IMDb profilis
| **Steponas Pliateris** |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Gimė | 1799 m. lapkričio 7 d.Švėkšna |
| Mirė | 1864 m. (~65 metai)Švėkšna |
| Tėvas | Jurgis Pliateris |
| Motina | Karolina Giedraitytė |
| Vaikai | Adomas Pliateris |
|  |
| Veikla | teisininkas, grafas |

**Steponas Emerykas Leonardas Pliateris** (1799 m. lapkričio 7 d. Švėkšnoje – 1864 m. Švėkšnoje) – teisininkas, grafas, kilęs iš garsios Pliaterių giminės, Švėkšnos dvarininkas.

Jurgio Pliaterio vyresniojo ir kunigaikštytės Karolinos Giedraitytės sūnus, Jurgio Pliaterio brolis, Adomo Pliaterio tėvas.

Biografija
----------

Studijavo teisę Vilniaus universitete, 1825–1834 m. keliavo po Europą ir Artimuosius Rytus, jo aplankyta Graikija, Turkija, Palestina bei Egiptas. Iš kelionių parsivežė suvenyrų bei dailės dirbinių. Tarp jų galėjo būti ir senovės Egipto archeologinių radinių, kuriuos XIX a. vietiniai gyventojai pusvelčiui pardavinėjo turistams. Kai sūnus Adomas kasinėdamas pilkapius 1852 m. rado 7 Egipto statulėles, buvo įtariama, kad jos galėjo būti iš kelionių parsivežtos tėvo, po to užmirštos, o vėliau pakištos sūnui, norint dar labiau paskatinti jo pomėgį. 1836 m. vedė vilnietę Albiną Žabaitę.

Grįžęs iš kelionių 1834–1860 m. buvo ribų teismo teisėjas, 1840 m. išrinktas civilinio teismo rūmų pirmininku. Rūpinosi švietimo reikalais, buvo daugelio mokyklų garbės globėju. Savo lėšomis pastatė namus Kretingos mokyklai, Vilniuje išlaikė gimnazistų bendrabutį.

Išnašos
-------

Nuorodos
--------

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLDK didikų giminės |
| --- |
|  |
| Lietuvių kilmės | 
Alšėniškiai • Astikai • Bilevičiai • Čartoriskiai • Daugirdai • Daumantai Siesickiai • Drazdauskai • Giedraičiai • Gelgaudai • Goštautai • Hlebavičiai • Kęsgailos • Manvydai • Naruševičiai • Nagurskiai • Olelkaičiai • Pacai • Radvilos • Sakaičiai • Sudimantaičiai • Zaleskiai |
|  |
| Rusėnų kilmės | 
Chodykinai • Chodkevičiai • Iljiničiai • Oginskiai • Ostrogiškiai • Puzinai • Sapiegos • Strutinskiai • Tiškevičiai • Valavičiai • Višnioveckiai |
|  |
| Vokiečių kilmės | 
Pliateriai • Tyzenhauzai |
|  |
| Totorių kilmės | 
Glinskiai |
|  |
| Lenkų kilmės | 
Kiškos • Kosakovskiai • Potockiai |
|  |
| Italų kilmės | 
Karpiai • Morikoniai |
|  |
| Portugalų kilmės | 
Goesai |

 |
**Džeimsas Vitlis** (angl. *James Whittle*; g. 1757 m. – m. 1818 m.) – anglų leidėjas.

Biografija
----------

Gimė 1757 m. Buvo žymus to meto Londono visuomenės veikėjas, leidėjas, turėjęs *Fleet Street* gatvėje parduotuvę, populiarią tarp žymių intelektualų. Apie 1787 m. kartu su partneriu Robert Laurie jis perėmė Robert Sayer firmos valdymą. 1794 m. mirus pastarajam, likę du partneriai įkūrė firmą „Laurie & Whittle", kuri publikavo graviūras, žemėlapius, jūreivystės medžiagą. Be kitų kartografų, jiems dirbo Louis Stanislas d'Arcy de la Rochette ir John Purdy. 1797 m. kai kuriuos Lorio ir Vitlio publikuotus žemėlapius perleido Thomas Kitchin savajame pasaulio atlase. 1812 m. R. Loris iš verslo pasitraukė, Dž. Vitlis jį perėmė ir pervadino „Whittle & Laurie".

Žemėlapiai
----------

* 1794 m. Lorio ir Vitlio išleisti žemėlapiai su dabartinės Lietuvos teritorija
* Naujasis Lenkijos karalystės žemėlapis
* Vokietijos imperijos žemėlapis

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dictionary of National Biography, 1885–1900/Laurie, Robert
2. ↑  Laurie and Whittle (fl. 1794–1858). Geographicus.com (tikrinta 2021-11-21).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Ubangis Šaris** (pranc. *Oubangui-Chari*) – buvusi Prancūzijos valda Afrikoje, Prancūzijos Pusiaujo Afrikos dalis. 1960 m. tapo nepriklausoma Centrinės Afrikos Respublika. 

Pavadinimas skirtas dėl per šalį tekančių Ubangio ir Šario upių pavadinimų. Ubangis Šaris buvo kolonizuotas 1903 m. kaip Prancūzijos Kongo dalis, 1958 m. buvo suteikta autonomija, 1960 m. rugpjūčio 13 d. šalis paskelbė nepriklausomybę ir tapo Centrinės Afrikos Respublika.

Istorija
--------

Prancūzija pradėjo kurti savo valdas Centrinėje Afrikoje nuo 1889 m.

Aukštutinis Ubangis buvo įsteigtas 1891 m. gruodžio 9 d. kaip Prancūzijos Kongo dalis. 1903 m. gruodžio 29 d. teritorija buvo įkurta kaip atskira Ubangio Šaro kolonija. 1910 m. sausio 15 d. ši sritis buvo sujungta su Prancūzijos vidurio Kongu ir Gabonu kaip Prancūzijos Pusiaujo Afrikos kolonija, bet 1916 m. balandžio 12 d. Ubangis Šaris vėl buvo atskirtas. 1920 m. teritorija prie Čado ežero buvo prarasta.

Antrojo pasaulinio karo metu Ubangio Šario kolonija palaikė Viši režimą Prancūzijoje. 1958 m. gruodžio 1 d. buvo suteikta autonomija ir pavadinimas pakeistas į Centrinės Afrikos Respubliką ir 1960 m. rugpjūčio 13 d. paskelbta nepriklausomybė.
| **Bombus pomorum**Apsauga: 3(R) – Reta rūšis |
| --- |
| *Bombus pomorum* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Plėviasparniai  *( Hymenoptera)* |
| Šeima: | Bitės  *( Apidae)* |
| Gentis: | Kamanės  *( Bombus)* |
| Rūšis: | Stepinė kamanė  *( Bombus pomorum)* |

 |
| Binomas |
| ***Bombus pomorum***Georg Wolfgang Franz Panzer, 1805 |

**Stepinė kamanė** (*Bombus pomorum*) – bičių (*Apidae*) šeimos vabzdžių kamanių genties rūšis, paplitusi Europoje iki Pietų Uralo, Vakarų Rusijoje, Turkijoje.

Biologija
---------

Kamanės motinėlė 20–22 mm, darbininkė apie 14 mm, patinėlis 15 mm dydžio. Krūtinėlė padengta juodais ar juodai rusvais plaukeliais, neretai, ypač pas patinėlius, su geltonų, pilkų ar rausvų plaukelių priemaiša priekyje. 3–6 nugarėlės segmentai padengti oranžiniais (patinėlių) arba raudonais (patelių) plaukeliais.

Gyvena sausokose natūraliose ar smarkiai sulaukėjusiose kultūrinėse pievose, ypač esančiose kalvų šlaituose. Lanko įvairių augalų žiedus, bet dažniau nutupia ant ežeininių augalų: vaistinių godų, paprastųjų ežeinių bei raudonųjų dobilų. Intensyvios žemdirbystės vietose kamanėms gali pritrūkti maisto, dėl to šeimos nusilpsta, užaugina mažai palikuonių. Šeimas sudaro iki 50–70 individų. Įsirengia požeminius lizdus. Žiemoja tik apvaisintos patelės. Peržiemojusios jos pasirodo gana vėlai – gegužės antroje pusėje. Patinėliai užauga liepos pabaigoje ir kartu su darbininkėmis aptinkami iki rudens.

Populiacija Lietuvoje
---------------------

Rūšis Lietuvoje saugoma nuo 1976 m. 1935–1939 m. ją aptiko ir surinko individų pavyzdžius gamtininkas Valerijonas Straševičius (1885–1968). Stepinės kamanės surastos prie Augustavo ir Naujadvario (Panevėžio raj.). Panevėžio kraštotyros muziejuje eksponuojama paties gamtininko 20 kamanių kolekcija. 1980 m. stepinė kamanė rasta prie Obelijos ežero (Alytaus raj.), 1986 m. – prie Seirijų (Lazdijų raj.), 1999–2000 m. keliose vietose tarp Kalvarijos ir pasienio su Lenkija. Spėjama, kad šiuo metu dar gyvena į vakarus nuo Kalvarijos iki Vištyčio ežero.

1999 m. Lietuvos paštas išleido pašto ženklą, skirtą stepinei kamanei.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Lietuvos raudonoji knyga. Red Data Book of Lithuania, Vilnius, Lututė, 2007, 151 p. ISBN 978-9955-692-71-3

Nuorodos
--------

* Kamanių rūšinė sudėtis Lietuvoje Archyvuota kopija 2015-02-22 iš Wayback Machine projekto.
**Jamie Vardy**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Jamie Richard Vardy |
| Gimimo data | 1987 m. sausio 11 d. (35 metai) |
| Gimimo vieta | Šefildas, Anglija |
| Ūgis | 1,78 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Leicester City FC |
| **Numeris** | 9 |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Jaunimo klubai |
| 20022003–2007 | Sheffield Wednesday FCStocksbridge Park Steels FC |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2007–20102010–20112011–20122012– | Stocksbridge Park Steels FCFC Halifax TownFleetwood Town FCLeicester City FC | 37 (27)36 (31)205 (82) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2015– | Anglija Anglija | 26 (7) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2018 m..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2018 m.. |

**Džeimis Ričardas Vardis** (g. 1987 m. sausio 11 d.) – Anglijos futbolininkas, žaidžiantis puolėjo pozicijoje Premier League klube Leicester City FC bei Anglijos rinktinėje.

Karjera
-------

Futbolininko karjerą pradėjo 2002 m. Sheffield Wednesday FC akademijoje. 2003–2007 m. žaidė Stocksbridge Park Steels FC jaunimo komandoje. Pagrindinėje sudėtyje debiutavo 2007 m. joje praleido 3 sezonus. 2010 m. persikėlė į Northern Premier League klubą FC Halifax Town. Pirmajame sezone pelnė 26 įvarčius bei laimėjo *„Player’s Player of the Year"* apdovanojimą. 2011 m. rugpjūčio mėn. tapo Conference National klubo Fleetwood Town FC žaidėju. Tame sezone klubas laimėjo diviziją, Vardy pelnė 31 įvartį bei laimėjo komandos metų žaidėjo apdovanojimą.

2012 m. gegužės mėn. pasirašė trejų metų sutartį su Football League Championship klubu Leicester City FC. Naujajam klubui 2014 m. padėjo laimėti čempionatą. 2015–2016 m. Premier League sezone 11 rungtynių iš eilės mušdavo įvarčius. Pagerino Ruud van Nistelrooy ankstesnį rekordą. Buvo nominuotas Premier League metu žaidėju bei Futbolo rašytojų asociacijos metų žaidėju (angl. *Football Writers' Association Footballer of the Year*).

Anglijos rinktinėje debiutavo 2015 m. birželio mėn. Buvo pakviestas atstovauti rinktinei UEFA Euro 2016 m. čempionate.

Ir kartu su Anglijos vyrų futbolo rinktinė dalyvavo 2018 FIFA pasaulio čempionate.

Laimėjimai
----------

* Anglijos Premier lyga: 2016 m.
* FA taurė: 2021 m.
* Premier League rezultatyviausias žaidėjas: 2020 m.
* FA Bendruomenės skydas: 2021

Dalyvavimas čempionatuose
-------------------------


| Čempionatas | Rinktinės vieta | Sužaidė rungtynių | Įvarčiai | 0Geltonos kortelės0 | 0Raudona kortelė už 2 geltonas0 | 0Tiesioginė raudona kortelė0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pasaulio čempionatai** |
| Rusija 2018 | 4 vieta | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| **Žemyno čempionatai** |
| Prancūzija 2016 | aštuntfinalis | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 |

Šaltiniai
---------

1. ↑
Krepšinio treniruotė Kauno sporto halėje
Sporto salė su treniruokliais
**Sporto salė**, **treniruočių salė** (kartais – **sporto klubas**) – tam tikrų matmenų (dydžio) uždara patalpa, turinti reikiamą įrangą, inventorių kūno kultūros pamokoms, treniruotėms, sporto šakų pratyboms ir varžyboms saugiai rengti, taip pat patalpa, kurioje sportuojant leidžiamas laisvalaikis.

Sporto salė gali būti skirta įvairioms sporto šakoms – krepšiniui, tinkliniui, lėkščiasvydžiui, tenisui ir pan. Pagal tai, kokia sporto šaka užsiimama sporto salėje, joje gali būti įvairi sportinė įranga, pvz. krepšinio lentos, stovai, švieslentės, treniruokliai ir kt. Sporto salės grindys paprastai yra padengiamos specialia universalia apsaugine danga, užtikrinančia higieną ir mažinančia traumų tikimybę. Sporto salėje taip pat gali būti dirbtinė žolė arba sintetinis ledas. Didesnėje sporto salėje yra montuojamos tribūnos.

Didelės specializuotos sporto salės dar vadinamos halėmis (pvz. Kauno sporto halė) arba *arenomis* (pvz. Siemens Arena).

Nuorodos
--------

* Sporto salių higienos normos Lietuvoje[neveikianti nuoroda] (patvirtinta Lietuvos Respublikos Sveikatos apsaugos ministerijos)
**Roberts Uldriķis**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Roberts Uldriķis |
| Gimimo data | 1998 m. balandžio 3 d. (24 metai) |
| Gimimo vieta | Ryga, Latvija |
| Ūgis | 196 cm |
| Svoris | kg |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | SC Cambuur |
| **Numeris** | 28 |
| **Pozicija** | puolėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2015–2016  2017–2018  2018–2021  2021– | Metta/LU  FK RFS  FC Sion  SC Cambuur | 37 00(7)35 0(12)72 0(11)36 00(7) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2017– | Latvija Latvija | 37 0(6) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2023 m. sausio 28 d..
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2023 m. sausio 28 d.. |

**Robertas Uldrikis** (*Roberts Uldriķis*; g. 1998 m. balandžio 3 d.) – Latvijos futbolininkas, puolėjas.

Buvo kviečiamas į įvairaus amžiaus Latvijos jaunimo rinktines, o nuo 2017 m. atstovavo Latvijos nacionalinei rinktinei.

Karjera
-------

Karjeros pradžioje rungtyniavo Latvijoje, o vėliau laimę bandė užsienyje.

Žinoma, kad 2015 m. atstovavo Metta/LU, kuri rungtyniavo Virsliga.

Nuo 2017 m. priklausė FK RFS, o 2018 m. pasirašė sutartį su FC Sion (Šveicarija).

Nuo 2021 m. atstovavo SC Cambuur (Nyderlandai), kuris tuo metu rungtyniavo Eredivisie.

Latvijos rinktinė
-----------------

2017 m. birželio 12 d. įvyko žaidėjo debiutas nacionalinėje rinktinėje draugiškose rungtynėse prieš Estiją.

2018 m. birželio 9 d. pelnė pirmą įvartį atstvaudamas Latvijai. 
Pasižymėjo draugiškose rungtynėse prieš Azerbaidžaną, kurias latviai pralaimėjo varžovams rezultatu 1:3.

2021 m. birželio 4 d. rungtynėse prieš Lietuvos rinktinę pasižymėjo pelnydamas įvartį. Latviai nugalėjo lietuvius rezultatu 3:1 ir šventė pergalę. Tuo metu rezultatas buvo 2:1, o po Roberto Uldrikio tikslaus smūgio latviai įvirtino pergalė 3:1.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Latvijos riktinės žaidėjo statistika
2. ↑  Latvia vs. Azerbaijan 2018-06-09
3. ↑  2021-06-04 Latvija 3-1 Lietuva

Nuorodos
--------

* SOCCERWAY
* SOFASCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
DNB|  |
| Komercinis pavadinimas | Den Norske Bank |
| Forma | Akcinė bendrovė |
| Pramonė | Bankas |

DNB Vilniuje
**DNB ASA** – didžiausia finansinių paslaugų grupė Norvegijoje, valdanti apie 2 trln. norvegiškų kronų turtą.

Anksčiau grupė žinota kaip DnB NOR ASA, 2011 m. lapkričio 11 d. pakeitė pavadinimą į DNB ASA.

DNB pasaulyje turi 12 skyrių ir atstovybių užsienyje, aptarnauja daugiau nei 50 proc. Norvegijos užsienio prekybos mokėjimo srautų. Grupės paslaugomis naudojasi per 2,3 mln. fizinių ir 200 000 juridinių asmenų. Bankas yra vienas didžiausių laivybos sektoriaus finansuotojų, vienas svarbiausių tarptautinės energetikos rinkos dalyvių

Istorija
--------

2005 m. didžiausia Norvegijos finansinė institucija DnB NOR Bank ASA kartu su didžiausiu Šiaurės Vokietijos banku NORD/LB įsteigė naują banką Baltijos jūros regionui – Bank DnB NORD A/S. Dukterinė bendrovė Bank DnB NORD veiklą pradėjo 2006 m. sausį, ir sutelkė steigėjų veiklą Danijoje, Suomijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje. Banko pagrindinė buveinė įsikūrusi Kopenhagoje, Danijoje. Iš veiklos pasitraukus NORD/LB, vienintele banko savininke liko DnB NOR ASA. 2011 m. lapkričio 11 d. kartu su motinine bendrove bankas pakeitė pavadinimą į Bank DNB A/S. Šiuo metu Bank DNB A/S yra pagrindinis dukterinių bankų Lenkijoje, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje. Lietuvoje dukterinis bankas vadinosi „DNB banku". 2017 m. Lietuvoje „Nordea" padalinys susijungė su banku DNB ir tapo „Luminor".

Nuorodos
--------

* Oficiali DNB grupės svetainė (norvegų, anglų k.)
* Banko Norvegijoje svetainė
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Penzansasangl. *Penzance* |
| --- |
| *Penzanso krantinė* |
|  |
| 

PenzansasPenzansas

50°07′0″ š. pl. 5°32′0″ v. ilg.﻿ / ﻿50.11667°š. pl. 5.53333°r. ilg.﻿ / 50.11667; 5.53333﻿ (Penzansas)Koordinatės: 50°07′0″ š. pl. 5°32′0″ v. ilg.﻿ / ﻿50.11667°š. pl. 5.53333°r. ilg.﻿ / 50.11667; 5.53333﻿ (Penzansas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0)------ vasaros: (UTC+1) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinės Karalystės vėliava Jungtinė Karalystė |
| **Šalis** | Anglija Anglija |
| **Grafystė** | Kornvalis Kornvalis |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 21 200  |
|  |
|  **Vikiteka** | Penzansas |

**Penzansas** (angl. *Penzance*, korn. *Pennsans*) – miestas Jungtinėje Karalystėje, pačiuose Anglijos pietvakariuose, Kornvalyje, 121 km į vakarus nuo Plimuto. Tai toliausiai į vakarus nutolęs Anglijos miestas. Įsikūręs prie Lamanšo sąsiaurio Mauntso įlankos. Eina magistralė ir geležinkelis į Londoną. Veikia keltas į Silio salas. Verčiamasi žvejyba, turizmu. Yra XIX a. statinių, veikia metodistų bažnyčia. Netoliese yra žymusis Žemės Krašto (*Land`s End*) kyšulys, o Mounto įlankoje – Sent Maiklzo kalnas.

Istorija
--------

Penzansas rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1284 m. Penzansą 1595 m. nuniokojo Ispanijos armada. 1614 m. suteiktas miesto statusas. XIX a. buvo svarbus akmens anglių kasybos centras.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Pentėjas** (gr. Πενθέας) - Tėbų karalius, Echiono ir Agavės sūnus. 

Pentėjas tarp Agavės ir Ino
Euripido pjesėj „Bachantė" Pentėjas atsisakė garbinti Dionisą ir pripažinti jo dieviškumą. Dionisas priviliojo savo pusbrolį į mišką, kur menadės sudraskė jį. Tarp jų buvo ir jo motina Agavė.

Karalius Kadmas atsisakė savo sosto dėl savo amžiaus ir atidavė sostą savo anūkui Pentėjui. Pentėjas uždraudė garbinti savo pusbrolį, dievą Dionisą ir neleido moterims prisijungti prie jo apeigų.
Supykęs dievas Dionisas pasiuntė Pentėjo motinai Agavei, jo tetoms - Ino ir Autonojai ir kitoms moterims pamišimą. Dėl šios priežasties Pentėjas įkalino dievą Dionisą, tačiau jam grandinės nukrito nuo rankų ir kalėjimo durys pačios atsivėrė. 
Dionisas priviliojo Pentėją, Kadmo dukterys pamatė jį ir pagalvojo, kad jis yra laukinis žvėris. Jos sudraskė jį į gabalus.

Ši žmogžudystė buvo taip pat ir kerštas Agavei ir jos seserims Ino ir Autonojai. Semelė besilaukdama Dioniso mirė nuo Dzeuso dieviškojo spindesio. Jos seserys šnekėjo, kad ji nesilaukė Dzeuso vaiko, o tik stengėsi nuslėpti nesantuokinius lytinius santykius su mirtinguoju, o jos mirtis buvo bausmė už melą.