| Kohtla Jervėest. *Kohtla-Järve* |
| --- |
|              |
| *Miesto reginys* |
|  |
| 

Kohtla JervėKohtla Jervė

59°24′00″ š. pl. 27°17′00″ r. ilg.﻿ / ﻿59.40000°š. pl. 27.28333°r. ilg.﻿ / 59.40000; 27.28333﻿ (Kohtla Jervė)Koordinatės: 59°24′00″ š. pl. 27°17′00″ r. ilg.﻿ / ﻿59.40000°š. pl. 27.28333°r. ilg.﻿ / 59.40000; 27.28333﻿ (Kohtla Jervė) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Estijos vėliava Estija |
| **Apskritis** | Rytų Viru apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 33 499  |
| **Plotas** | 39,35 km² |
| **Tankumas** (2021) | 851 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Kohtla Jervė |
|  |
| **Kirčiavimas** | Kòhtla Jèrvė |

**Kohtla Jervė** (est. *Kohtla-Järve*) – pramoninis miestas šiaurės rytų Estijoje, prie Talino–Narvos geležinkelio ir kelio. Sudarytas iš kelių susijungusių gyvenviečių, tarp kurių atstumas net 30 km. Yra skalūnų muziejus, Talino politechnikos instituto Technikos fakultetas, Skalūnų mokslinio tyrimo institutas, išlikęs dvaras, XV a. bažnyčia.

Savivaldybės pastatas

Istorija
--------

Pirmosios gyvenvietės dabartinėje miesto teritorijoje ėmė kurtis viduramžiais. 1241 m. rašytiniuose šaltiniuose minimos *Jeruius*, *Kukarus* ir *Soenpe* gyvenvietės. 1916 m. atradus degiųjų skalūnų sankaupas, pradėta jų gavyba prie Jervės kaimelio. 1919 m. pradėta plačiais mastais kasti skalūnus tiek atviruoju, tiek šachtiniu būdu. 1924 m. Kohtlos kaimelyje pastatyta skalūnų alyvos gamykla, sujungta geležinkeliu su Jerve. Gyvenvietės susijungė ir ėmė sparčiai augti. Antrojo pasaulinio karo metais skalūnų alyva įgijo itin didelę svarbą. Sovietinės okupacijos metais dar labiau padidinti gavybos tempai.

Kohtla Jervė miesto statusą gavo 1946 m. birželio 15 d. Prie miesto pradėjo jungtis ir kitos toliau esančios gyvenvietės, kuriose buvo vykdoma skalūnų gavyba. 1949 m. prie miesto prijungta Kukrusė (*Kukruse*), 1960 m. Jehvis, Ahtmė (*Ahtme*) ir Sompa, 1964 m. Kivielis (*Kiviõli*), Oru, Piusis (*Püssi*) ir Vyvikona (*Viivikonna*). Į miestą atvyko daug darbininkų iš visos Sovietų Sąjungos. 1990 m. Jehvis, Kivielis ir Piusis atsiskyrė nuo Kohtla Jervės. Dėl skalūnų paklausos mažėjimo ir nesveikos aplinkos daug gyventojų paliko miestą, išaugo nedarbas. Miestas ir šiuo metu apgriuvęs ir nesutvarkytas. Kohtla Jervę supa terikonų (kasybos atliekų) „kalnai".

Gyventojai
----------

Kohtla Jervėje gyvena apie 40 tautybių žmonių. Dauguma rusai, ukrainiečiai, baltarusiai. Estų – 21 %.

Ekonomika
---------

Chemijos gamykla
Didžiausias degiųjų skalūnų gavybos ir perdirbimo centras Europoje. Skalūnai išgaunami atviruoju ir šachtiniu būdu. Skalūnų alyvos gamykla, statybinių medžiagų kombinatas. Chemijos pramonė. Skalūnai gabenami į vietinę ir į Narvos šiluminę elektrinę. Dujotiekiai į Taliną ir Sankt Peterburgą.

Sportas
-------

### Futbolas

* FC Lootus
* JHK Keemik Kohtla-Järve

Miestai partneriai
------------------

Miestai, su kuriais Kohtla Jervė yra užmezgusi partnerystės ryšius:

* Rusija Didysis Naugardas, Rusija
* Suomija Kemis, Suomija
* Lietuva Kėdainiai, Lietuva
* Rusija Kingisepas, Rusija
* Ukraina Korostyšivas, Ukraina
* Vokietija Nordštetas, Vokietija
* Suomija Outkumpu, Suomija
* Baltarusija Salihorskas, Baltarusija
* Rusija Saranskas, Rusija
* Rusija Slancai, Rusija
* Švedija Stafanstorpas, Švedija
* Lenkija Viškuvas, Lenkija

Šaltiniai
---------

1. KOHTLA-JÄRVE: in Kohtla-Järve linn (Ida-Viru)
2. ↑  KOHTLA-JÄRVE: in Kohtla-Järve linn (Ida-Viru)
3. KOHTLA-JÄRVE: in Kohtla-Järve linn (Ida-Viru)
4. ↑  KOHTLA-JÄRVE: in Kohtla-Järve linn (Ida-Viru)
5. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 229
6. ↑  *Kohtla-Järve*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
7. ↑  „Sõpruslinnad". *kohtla-jarve.ee* (estų). Kohtla-Järve linn. Nuoroda tikrinta 2023-09-24.

Nuorodos
--------

* Miesto oficiali svetainė
* Jervės dvaras
* Kukrusės dvaras
* www.k-jarve.ee
* www.kohtlavv.ee Archyvuota kopija 2018-03-30 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R**Estijos miestai** |
| --- |
|  |
| 
Abja Paluoja – Antsla – Elva – Hapsalu – Jegeva – Jehvis – Kalastė – Karksi Nuja – Kehra – Keila – Kerdla – Kilingi Nemė – Kivielis – Kohtla Jervė – Kunda – Kuresarė – Lihula – Loksa – Mardu – Meisakiula – Mustvė – Narva – Narva Jeesū – Otepė – Paidė – Paldiskis – Peltsama – Pelva – Pernu – Piusis – Rakverė – Rapla – Repina – Sauė – Silamejė – Sindis – Sūre Janis – Talinas – Tamsalu – Tapa – Tartu – Terva – Tiūris – Valga – Vehma – Veru – Viljandis |

 |