| Prancūzijos Polinezijapranc. *Polynésie française*tait. *Pōrīnetia Farāni*
 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Prancūzijos Polinezijos vėliava | Prancūzijos Polinezijos herbas |
| Vėliava | Herbas |

 |
| **Himnas:**„Todėl, kad Taitis gali gyventi" |
| Prancūzijos Polinezija žemėlapyje |
| **Valstybinė kalba** | prancūzų, taitiečių |
| **Sostinė** | Papeetė |
| **Didžiausias miestas** | Papeetė |
| **Valstybės vadovai** • Prezidentas • - |  Édouard Fritch- |
| **Plotas**  • Iš viso   • % vandens |   4167 km2 (173) 12 % |
| **Gyventojų**   • 2017  • Tankis |  288 685 (181)64 žm./km2 (130) |
| **BVP**  • Iš viso  • BVP gyventojui | 2003 (progn.)4,58 mlrd. $ (7)17 500 $ (?) |
| **Valiuta** | CFP Frankas (XPF) |
| **Laiko juosta** • Vasaros laikas | UTC -10 |
| **Nepriklausomybė**  |  |
| **Interneto kodas** | .pf |
| **Šalies tel. kodas** | +689 |

**Prancūzijos Polinezija** (pranc. *Polynésie française*, tait. *Pōrīnetia Farāni*) – Prancūzijos užjūrio bendrija pietinėje Ramiojo vandenyno dalyje, Polinezijoje, sudaryta iš kelių salynų. Turi Prancūzijos užjūrio bendrijos statusą. Sostinė Papeetė yra gausiausiai apgyvendintoje saloje – Taityje.

Administracija
--------------

1946–2003 m. Prancūzų Polinezija turėjo „užjūrio teritorijos" statusą. 2003 m. įgijo „užjūrio bendruomenės" statusą. O pagal 2004 m. vasario 27 d. gavo užjūrio valstybės vardą ir plačią autonomiją.

Istorija
--------

Kapitono Voliso ir karalienės Oberėjos susitikimas 1772 m.
Salose nuo seno gyveno polineziečių tautos. Jie čia atkeliavo maždaug prieš 5000 m. iš Kinijos. Vertėsi žemdirbyste. Vėliau atsikraustė gyventojai iš Malajų salų, Filipinų. XIX a. šias salas užvaldė Prancūzija. 1958 m. Prancūzų Polinezija įgavo savarankiškos teritorijos statusą. 1995 m. kilo protestai dėl salose Prancūzijos vykdomų branduolinių bandymų. Prancūzai buvo priversti nutraukti bandymus.

Politinė sistema
----------------

Prancūzijos Polinezija – parlamentinė, demokratiška Prancūzijos užjūrio bendruomenė (*collectivité d’outre-mer*). Vyriausybės galva – prezidentas. Vyriausybei priklauso vykdomoji valdžia. Įstatymų leidyba priklauso tiek vyriausybei, tiek Prancūzijos Polinezijos Asamblėjai.

Administracinis suskirstymas
----------------------------

Salyno žemėlapis
*Pagrindinis straipsnis: Prancūzijos Polinezijos administracinis suskirstymas*
Prancūzijos Polinezija padalinta į 5 padalinius (pranc. *subdivisions administratives*):

* Priešvėjinės salos
* Pavėjinės salos
* Markizų salos
* Pietinės salos
* Tuamotu-Gambijė salos

Geografija
----------

*Pagrindinis straipsnis: Prancūzijos Polinezijos geografija*

Prancūzijos Polinezijos salos užima 4167 km² sausumos plotą ir 2,5 mln. km² vandenyno ploto. Sudaro pagrindinės 4 salų grupės: Visuomenės salos (tarp jų Taitis), Markizų salos, Tuamotu salos ir Tubuajo salos. Svarbesnės salos: Taitis, Bora Bora, Hiva Oa, Huahine, Maiao, Maupiti, Mehetia, Murea, Nuku Hiva, Raiatea, Tahaa, Tetiaroa, Tubuai ir Tupai. Salos koralinės ir vulkaninės kilmės; padengtos tropiniais miškais. Aukščiausia vieta – Orohena k. (2241 m; Taityje). Klimatas šiltas ir drėgnas. Nereti uraganai.

Ekonomika
---------

Bora Bora
*Pagrindinis straipsnis: Prancūzijos Polinezijos ekonomika*

Prancūzijos Polinezija turi gerai išvystytą ekonomiką, tačiau ši yra priklausoma nuo Prancūzijos. Ekonomika labiausiai išvystyta didžiosiose salose (Taityje, Bora Boroje). Svarbiausia ūkio šaka – turizmas. Salose auginami kokosai, vanilė, vaisiai, daržovės. Medienos apdirbimas, kobalto gavyba. Žvejyba. Salos taip pat garsėja juodaisiais Taičio perlais.

Gyventojai
----------

Kuko įlanka Moorea saloje.
*Pagrindinis straipsnis: Prancūzijos Polinezijos gyventojai*

2002 metais salose gyveno 245,4 tūkst. gyventojų. 83 % iš jų polineziečiai, 12 % baltieji (daugiausia prancūzų kilmės), 5 % išeiviai iš Rytų Azijos (daugiausia kinai). Net 69 % Prancūzijos Polinezijos gyventojų gyvena Taityje. Vidutinė gyvenimo trukmė – 76,1 m. Raštingumas siekia 98 %. 54 % – protestantai, 30 % – Romos katalikai, likusieji – ateistai ir kitų religijų išpažinėjai.

Kultūra
-------

Prancūzijos Polinezijai būdinga polinezietiška kultūra: krikščionybė susipynusi su vietinėmis religijomis (nuošalesnėse salose vis dar yra išlikusių tabu, vietinių dievų kultas), muzikoje ir šokiuose ryškūs jūros, religijos motyvai. Viso salyno kultūra įvairialypė: išskiriama taitiečių, markiziečių, tuamotu kultūros.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Prancūzūjos Polinezija (pranc. Polynésie française, taitiečių k. Ό Pôrînetia Farâni)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XVIII (Perk-Pra). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2010. 776-777 psl.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Prancūzijos Polinezija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Vikižodynas 

Laisvajame žodyne yra terminas **Prancūzijos Polinezija**

* Vyriausybė Archyvuota kopija 2006-04-24 iš Wayback Machine projekto.
* Prezidentūra
* Administracinis skirstymas Archyvuota kopija 2006-12-12 iš Wayback Machine projekto.
* Turizmas Archyvuota kopija 2008-07-26 iš Wayback Machine projekto.
* Pranc. Polinezijos universitetas
* Taičio nuotraukos Archyvuota kopija 2005-12-11 iš Wayback Machine projekto.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŠalių sąrašas | Okeanija |
| --- |
|  |
| 
Australija | Fidžis | Kiribatis | Maršalo Salos | Mikronezija | Nauru | Naujoji Zelandija | Palau | Papua Naujoji Gvinėja | Rytų Timoras | Samoa | Saliamono salos | Tonga | Tuvalu | Vanuatu |
|  |
| 
**Kiti politiniai vienetai**: Amerikos Samoa | Guamas | Havajai | Kuko salos | Marianos šiaurinės salos | Midvėjaus atolas | Molukų salos | Naujoji Kaledonija | Niujė | Norfolko sala | Pitkernas | Prancūzijos Polinezija | Tokelau | Velykų sala | Veiko sala | Volisas ir Futūna |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPrancūzijos regionai ir užjūrio valdos |
| --- |
|  |
| Regionai Europoje | 
Aukštutinė Prancūzija · Bretanė · Burgundija–Franš Kontė · Centras–Luaros Slėnis · Grand Estas · Il de Fransas · Korsika · Luaros kraštas · Naujoji Akvitanija · Normandija · Oksitanija · Overnė-Rona-Alpės · Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas | Prancūzija |
|  |
| Užjūrio regionai | 
Gvadelupa · Martinika · Majotas · Prancūzijos Gviana · Reunjonas |
|  |
| Užjūrio bendrijos | 
Prancūzijos Polinezija · Sen Pjeras ir Mikelonas · Volisas ir Futūna · Sen Martenas · Šv. Bartolomėjaus sala |
|  |
| Užjūrio teritorija | 
Prancūzijos Pietų ir Antarkties sritys |

 |