*Šis straipsnis apie Italijos miestą. Apie Buenos Airių kvartalą skaitykite straipsnyje Palermas (Buenos Airės).*

| Palermasit. *Palermo* |
| --- |
| *Palermo panorama* |
|  |
| 

PalermasPalermas

38°07′00″ š. pl. 13°22′00″ r. ilg.﻿ / ﻿38.11667°š. pl. 13.36667°r. ilg.﻿ / 38.11667; 13.36667﻿ (Palermas)Koordinatės: 38°07′00″ š. pl. 13°22′00″ r. ilg.﻿ / ﻿38.11667°š. pl. 13.36667°r. ilg.﻿ / 38.11667; 13.36667﻿ (Palermas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Italijos vėliava Italija |
| **Regionas** | Sicilija Sicilija |
| **Provincija** | Palermo provincija |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 672 200  |
|  |
|  **Vikiteka** | Palermas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Palèrmas |
|  |
| UNESCO vėliava **UNESCO** | (angl.) (pranc.): 1487 |

**Palermas** – Italijos miestas ant Viduržemio jūros kranto šiaurvakarinėje Sicilijos dalyje, Sicilijos autonominės srities ir Palermo provincijos sostinė. Palermas yra viena iš labiausiai turistų lankomų Sicilijos miestų su turtinga beveik trijų tūkstančių metų istorija, pasaulyje unikaliais kultūriniais paminklais, uostu. Mieste yra metro. Kita vertus, po Antrojo Pasaulinio karo iki dabar miestas išgyvena sunkius laikus, nekoordinuojamas jo plėtimasis, milžiniška korupcija ir mafijos įtaka atvedė prie apgriuvusio centro, didžiulius plotus užimančių chaotiškų priemiesčių be tvarkingų kelių, mokyklų, viešųjų vietų ir kitų šiuolaikiniams gyvenamiems rajonams būtinų vietovių.

Istorija
--------

Pirmieji vietovės gyventojai matabėjai gyvenvietes dabartinio Palermo teritorijoje vadino *Sis*. VIII a. pr. m. e. finikiečių prekybininkai dėl uostui ypač patogios vietovės įkūrė miestą, pavadinimu ***Mabbonath***. Graikai jį vadino *Panormus* („visas uostas"). Pažymėtina, kad Palermas niekada nepriklausė graikams, nors per visą istoriją jis buvo bene daugiausiai kartų skirtingų kultūrų užkariautas miestas pasaulyje.

Po Pirmojo Pūnų karo (264–241 m. pr. m. e.) visa Sicilija atiteko romėnams. Romos valdymo periodas buvo ramus, provincijos administracija įsikūrė Sirakūzuose ir Palermo vaidmuo politikoje nebuvo labai didelis.

Rudžero II laikų Palatino koplyčios Palerme interjeras apjungia prancūzų-normanų, bizantiškąją ir arabų architektūrą
Romos Imperijai pasidalijus, Sicilija atiteko Bizantijai. IX a. ji buvo padalinta į dvi prefektūras, kurių prefektai pradėjo kariauti tarpusavy. Eufimijus, šio karo laimėtojas, vėliau pradėjo puoselėti idėjas apie vieningos Romos Imperijos atkūrimą, tačiau neturėdamas tam armijos, paprašė arabų Aglabidų iš Šiaurinės Afrikos pagalbos. 827 metais jie atvyko į Siciliją, o po savaitės Eufimijus mirė neaiškiomis aplinkybėmis. Po jo mirties arabai atsisakė išvykti, ir pradėjo salos užkariavimą. 905 metais buvo užimtos paskutinės dar Bizantijai priklausiusios vietos. Sicilijos sostinė perkelta į Palermą, ir jis išaugo į labai svarbų kultūrinį ir komercinį centrą, išgarsėjusį visame arabų pasaulyje. Taip pat, arabų valdymo periodas pasižymėjo religine tolerancija, krikščionims ir žydams buvo leista išpažinti savo tikėjimą.

1060 metais pradėję Kryžiaus žygį prieš musulmonų valdomą Sicilijos Emyratą, 1072 metais normanai užgrobė Palermą, o 1091 ir visą salą. Normanų valdymo periodu susimaišiusi krikšioniškoji ir arabų kultūra paliko kelis unikalius architektūrinius paminklus: *Palatino Koplyčia*, *San Giovanni* bažnyčią ir kt.

1194 metais Sicilija atiteko Šventajai Romos imperijai. Palermas toliau augo, remiamas imperatoriaus Frydricho II, kuris ir pats čia apsistojo. 1266–1282 sekė Anžiečių dinastijos valdymas, vėliau salą užėmė Aragonas, o 1479–1713 m. ir metų – Ispanijos Karalystė. 1713–1717 ir 1718–1720 m. Palermą valdė Savoja, o 1720–1734 m. – Austrija.

1734 metų unija su Neapolio Burbonais Palermą vėl pavertė eiliniu provincijos miestu, valdančiajai klasei įsikūrus Neapolyje. 1848-ųjų sukilimas trumpam gražino nepriklausomybę, tačiau po 16 savaičių kariuomenė vėl gražino Sicilijoje Burbonų valdžią.

Po Sicilijos prisijungimo prie Italijos Karalystės 1860 m. Palermas vėl tapo regiono sostine, prasidėjo industrijos ir ekonomikos vystymasis, nukentėjęs per Antrąjį Pasaulinį karą ir vėl paspartėjęs 1947 m. Sicilijai tapus autonomine Italijos sritimi su praplėsta savivalda. Tačiau didelė kliūtis miesto vystymuisi buvo ir tebėra labai stipri mafijos įtaka ir nepaprastai aukštas korupcijos lygis.

Demografija
-----------

Kadangi Sicilija yra žymiai mažiau turtinga ir gali pasiūlyti daug mažiau galimybių, nei žemyninė Italija, legalūs imigrantai ir užsieniečiai darbuotojai Palerme yra reti. Tačiau uostas, kaip tarpinė stotis, natūraliai pritraukia daug nelegalių imigrantų, ypač iš Šiaurės ir Vidurio Afrikos.

Šiuo metu Palermas yra sparčiausiai augantis miestas Italijoje, netgi neskaičiuojant imigrantų.

| Metai | Populiacija |
| --- | --- |
| 1450 | c. 30,000 |
| 1650 | c. 135,000 |
| 1800 | 202,800 |
| 1830 | 171,100 |
| 1850 | 178,900 |
| 1880 | 236,300 |
| 1900 | 295,600 |
| 1946 | 416,500 |
| 2005 | 720,000
(*urbaninė sritis*: 1,064,000) |

Sportas
-------

### Futbolas

* Miestą atstovauja US Città di Palermo klubas.
* Stadio Renzo Barbera , stadionas.
* Palerme 1990 m. vyko XIV pasaulio futbolo čempionatas.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Italijoje |
| --- |
|  |
| Pjemontas ir Ligūrija | 
Porto Venerė, Činkve Terė ir salos (Palmarija, Tinas ir Tinetas) (1997) · Karališkosios Savojos dinastijos rezidencijos (1997) · Pjemonto ir Lombardijos Sakri Monti (2003) · Genuja: Le Strade Nuove ir Roli rūmų sistema (2006) · Pjemonto vynuogynų kraštovaizdis: Langė-Roeroas ir Montferatas (2014) | Italijos vėliavaItalijos vėliava |
|  |
| Lombardija | 
Valkamonikos uolų piešiniai (1979) · Santa Marija dele Gracijės bažnyčia ir dominikonų konventas su Da Vinčio „Paskutine Vakariene" (1980) · Krespi d'Ada (1995) · San Džordžijo kalnas (2003, kartu su Šveicarija) · Retijos geležinkelis Albulos ir Berninos kraštovaizdžiuose (2008, kartu su Šveicarija) · Mantuja ir Sabjoneta (2008) · Langobardų vietovės Italijoje 568–774 m. Jų galios vietovės (2011) · Venecijos gynybiniai statiniai XV-XVII a.: Stato da Tera-vakarų Stato da Mar (Bergamas) (2017, kartu su Kroatija ir Juodkalnija) |
|  |
| Šiaurės Rytų Italija | 
Venecija ir jos lagūna (1987) · Vičencos miestas ir Paladijo Veneto vilos (1994) · Padujos botanikos sodas (1997) · Akvilėjos archeologinė vietovė ir bazilika (1998) · Veronos miestas (2000) · Dolomitinės Alpės (2009) · Venecijos gynybiniai statiniai XV-XVII a.: Stato da Tera-vakarų Stato da Mar (Pesčiera del Garda ir Palmanova) (2017, kartu su Kroatija ir Juodkalnija) · Proseko kalvos: Koneljanas ir Valdobjadenė (2019) · Padujos XIV a. freskos (2021) |
|  |
| Emilija-Romanija ir Toskana | 
Florencijos istorinis centras (1982) · Piazza del Duomo Pizoje (1987) · San Džiminjano istorinis centras (1990) · Renesanso miestas Ferara ir Po delta (1995) · Sienos istorinis centras (1995) · Ravenos ankstyvosios krikščionybės paminklai (1996) · Pjencos miesto istorinis centras (1996) · Katedra, varpinė ir didžioji aikštė Modenoje (1997) · Val d'Orča (2004) · Toskanos Medičių vilos ir sodai (2013) · Didžiosios Europos spa (Montecatini Terme) (2021, kartu su kitomis šešiomis valstybėmis) · Bolonijos portikai) (2021) |
|  |
| Lacijus, Umbrija ir Markė | 
Romos istorinis centras, Šventojo Sosto valdos ir San Paolo Fuori le Mura (1980, kartu su Vatikanas) · Pobleto vienuolynas (1991) · Urbino istorinis centras (1998) · Adriano vila Tivolyje (1999) · Asyžius, Šv. Pranciškaus Asyžiečio bazilika ir kitos pranciškonų vietovės (2000) · Vila d'Estė Tivolyje (2001) · Červeterės ir Tarkvinijos etruskų nekropoliai (2004) |
|  |
| Pietų Italija | 
Materos urvai ir urvų bažnyčios (1993) · Neapolio istorinis centras (1995) · Kastel del Montė (1996) · Alberobelo truliai (1996) · XVIII a. Kazertos karališkieji rūmai su parku, Vanvitelio akvedukas ir San Leučijo kompleksas (1997) · Pompėjos, Herkulaniumo ir Tore Anunciatos archeologinės sritys (1997) · Amalfio krantas (1997) · Čilento ir Valo di Diano nacionalinis parkas su Pesto ir Velijos archeologinėmis vietomis bei Čertosa di Padula (1998) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2017, kartu su 19 kitų valstybių) |
|  |
| Sicilija ir Sardinija | 
Su Nuraksi di Baruminis (1997) · Agridžento archeologinė vietovė (1997) · Vila Romana de Kazalė (1997) · Lipario salos (2000) · Val di Noto vėlyvojo baroko miestai (2002) · Sirakūzai ir uolingasis Pantalikos nekropolis (2005) · Etna (2013) · Arabų-normandų Palermas ir Čefalu bei Monrealės katedros (2015) |
|  |
|  Nematerialaus paveldo objektai |

 |