recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Arvydas Avulis** |
| --- |
| Gimė | 1955 m. sausio 25 d. (68 metai)Marijampolė |
| Gyven. vieta | Vilnius |
| Tautybė | Lietuvis |
| Pilietybė |  Lietuva |
| Sutuoktinis (-ė) | Rita Avulienė |
| Vaikai | Ieva, Gintarė |
|  |
| Alma mater | Vilniaus inžinerinis statybos institutas |

**Arvydas Avulis** (g. 1955 m. sausio 25 d. Marijampolėje) – Lietuvos verslininkas, statybų bendrovės „Hanner" vadovas, valdybos pirmininkas ir pagrindinis akcininkas.

Biografija
----------

Avulis baigė tuometinį Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo miestų statybos inžinieriaus specialybę. Studijų metu buvo sportinio turizmo draugijos nariu, užsiiminėjo alpinizmu. Dabar mėgsta ekstremalų turizmą ir ekstremalų sportą, buvo Antarktidoje, užsiima jėgos aitvarų sportu, taip pat golfu.

Nuo 1991 m. pradėjo verstis verslu, teko ne kartą keisti verslo pobūdį. 1995 m. pradėjo vystyti nekilnojamąjį turtą.

2021 m. manoma, kad jo turto vertė apie 130 mln. €

### „Hanner"

A. Avulis yra vieno didesnių koncernų Lietuvoje AB „Hanner" vadovas, valdybos pirmininkas ir pagrindinis akcininkas. Taip pat eina pareigas įvairių Lietuvos bendrovių valdybose. „Hanner" – viena didžiausių Lietuvos nekilnojamojo turto vystymo bendrovių, plėtojanti veiklą Lietuvoje, Italijoje, Ispanijoje, Čekijoje, Lenkijoje ir Ukrainoje. Hanner įgyvendina gyvenamosios ir komercinės paskirties investicinius nekilnojamojo turto projektus.

Apdovanojimai
-------------

Vikicitatos 

Wikiquote logoWikiquote logo
Puslapis Vikicitatose –
***Arvydas Avulis***

* 2002 m. Verslo šlovės galerijos laureatas.

Išnašos
-------

1. ↑  „Arvydas Avulis: dabar galimybės tobulėti didesnės nei prieš 20 metų". *15 min*. Nuoroda tikrinta 2016-07-16.
2. ↑  „Avulis: iš atostogų grįžtu kruvinais keliais". *Verslo žinios*. Nuoroda tikrinta 2016-07-16.
3. ↑  „Avulis: verslas – nei bailiams, nei tinginiams". *Verslo žinios*. Nuoroda tikrinta 2016-07-16.
4. ↑
| **Arvydas Kregždė** |
| --- |
| Gimė | 1942 m. sausio 2 d. (81 metai)Biržų rajonas |
| Tėvas | Jurgis Kregždė |
| Sutuoktinis (-ė) | Gailutė Kregždienė |
| Vaikai | Gabija Marija, Kornelija Julija |
|  |
| Veikla | politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 19?? m. SSKP, 2007 m. LSDP |
|  |
| Alma mater | 1975 m. Vilniaus inžinerinis statybos institutas |

**Arvydas Kregždė** (g. 1942 m. sausio 2 d. Biržų rajonas) – Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Nuo 1949 m. mokėsi Suosto septynmetėje, Legailių mokykloje, 1960 m. baigė Biržų 2-ąją vidurinę mokyklą. Mokėsi Vilniaus politechnikume, studijavo Kauno politechnikos instituto Vilniaus filiale, 1975 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, įgijo inžinieriaus elektriko specialybę.

Nuo mažens sportavo – dalyvaudavo lengvosios atletikos, teniso varžybose.

1963–1969 m. ir 1977–1979 m. dirbo LSSR statybos ministerijoje inžinieriumi, vyr. inžinieriumi, skyriaus viršininku. 1969–1973 m. Vilniaus miesto liaudies deputatų tarybos Vykdomojo komiteto KSV skyriaus viršininkas. 1973–1974 m. Vilniaus 2-ojo statybos tresto GTK valdybos viršininkas. 1974–1977 m. Utenos statybos tresto aikštelės valdytojo pavaduotojas. 1979–1991 m. LSSR valstybinio akademinio operos ir baleto teatro direktorius-tvarkytojas.

1991–1993 m. Valstybinio Jaunimo teatro direktorius. 1993 m. Lietuvos ir JAV firmos „Inter Atlantic Investment Company" generalinio direktoriaus pavaduotojas. 1994–2006 m. LR Seimo kancleris.

2012–2020 m. Seimo nario Gedimino Kirkilo padėjėjas-sekretorius.

Nuo 1993 m. Vilniaus biržiečių klubo „Krivūlė" prezidentas. Nuo 2005 m. Lietuvos regionų krepšinio lygos viceprezidentas, 2011–2015 m. prezidentas. Nuo 2007 m. Lietuvos socialdemokratų partijos narys, LSDP sekretoriato Bendrųjų reikalų skyriaus vedėjas.

Žmona Gailutė – teisininkė, dukros Gabija Marija – teisininkė, Kornelija Julija – filologė.

Įvertinimas
-----------

* 1986 m. LTSR nusipelnęs kultūros ir švietimo darbuotojas
* 2002 m. NATO atminimo medalis
* 2004 m. ordino „Už nuopelnus Lietuvai" Karininko kryžius

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Buvęs Seimo kancleris A. Kregždė: jokių pinigų iš kasos nesiskolinau, 2011-11-30
4. ↑
5. ↑
6. ↑  2008 m. LR Seimo rinkimai[neveikianti nuoroda]
7. ↑
8. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Tadžima (reikšmės).*
Tadžimos žemė Japonijos žemėlapyje
**Tadžima** (但馬国; Tajima no kuni) – senoji Japonijos žemė, kurios vietoje dabar yra šiaurinė Hiogo prefektūros dalis. Tadžima ribojosi su Harimos, Inabos, Tambos ir Tango žemėmis. 

Senoji žemės sostinė buvo įsikūrusi netoli dabartinio Hidakos miesto, nors pilies miestas buvo dabrtinio Idzušio vietoje. Didžiąją Sengoku laikotarpio dalį, Tadžimą valdė Jamanos klanas , kuris vėliau pasidavė Odai Nobunagai.

Senosios Japonijos žemės

Akis |
Ava |
Ava |
Avadžis |
Bingo |
Bičiu |
Bidzenas |
Bungo |
Budzenas |
Cušima |
Čikugo |
Čikudzenas |
Čišima |
Deva |
Ečigas |
Ečidzenas |
Ečiū |
Harima |
Hida |
Higas |
Hitačis |
Hidaka |
Hidzenas |
Hokis |
Hiūga |
Iburis |
Idzu |
Idzumas |
Idzumis |
Iga |
Ijas |
Ikis |
Inaba |
Isė |
Išikaris |
Ivamis |
Jamaširas |
Jamatas |
Jošinas |
Kaga |
Kajus |
Kavačis |
Kadzusa |
Kijis |
Kitamis |
Koudzukė |
Kuširas |
Mikava |
Mimasaka |
Minas |
Musašis |
Mucu |
Nagatas |
Nemuras |
Notas |
Okis |
Omis |
Ošima |
Osumis |
Ovaris |
Sadas |
Sagamis |
Sanukis |
Sacuma |
Secu |
Suou |
Suruga |
Šima |
Šimousa |
Šimocukė |
Šinanas |
Širibešis |
Tadžima |
Tamba |
Tangas |
Tešis |
Tokačis |
Tosa |
Toutoumis | 
Vakasa
| Tadžikijos autonominė tarybų socialistinė respublikaÇumhūrijati Sūsiolistiji Şūraviji Muxtori Toçikston |
| --- |
|  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  ←  | **1924 – 1929** |  → |

 |
| 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Sovietų Sąjungos vėliava Sovietų Sąjunga |
| **Respublika** | Uzbekijos TSR |
| **Administracinis centras** | Dušanbė |

**Tadžikijos ATSR** (tadž. *Çumhūrijati Sūsiolistiji Şūraviji Muxtori Toçikston, Ҷумҳурияти Сӯсиолистии Шӯравии Мухтори Тоҷикистон*) - autonominė tarybų socialistinė respublika Uzbekijos TSR sudėtyje, egzistavusi nuo 1924 m. spalio 14 d. iki 1929 m. spalio 16 d. Sostinė - Dušanbė.

Istorija
--------

Tadžikijos ATSR buvo sudaryta 1924 m. dalinant Turkestano ATSR ir Bucharos TSR ir tapo Uzbekijos TSR dalimi

1929 m. spalio 16 d. Tadžikijos ATSR statusas buvo paaukštintas, jis buvo performuota į Tadžikijos TSR, kuri 1929 m. gruodžio 5 d. įėjo į Tarybų Sąjungos sudėtį.

Gyventojai
----------

1926 m. duomenimis Tadžikijos ATSR gyveno 827,1 tūkst. gyventojų, iš jų:

* tadžikai – 74,6%;
* uzbekai – 21,2%;
* kirgizai – 1,4%.

Nuorodos
--------

1. ↑  Всесоюзная перепись населения 1926 года
**„Reuters"** – viena didžiausių naujienų agentūrų pasaulyje, platinanti ne tik naujienas, bet ir finansų rinkų duomenis. Agentūros padaliniai yra įrengti 200 miestų, 94 valstybėse. Centrinė būstinė įsikūrusi Londone. „Reuters" informaciją teikia 19 kalbų. Agentūros biuruose dirba daugiau kaip 2300 darbuotojų, iš jų 1400 žurnalistų, fotoreporterių ir vaizdo operatorių.

Agentūra teikia akcijų biržų duomenis analizavimui, modeliavimui ir kitokiam apdorojimui, tokių finansinių duomenų perdavimas „Reuters" atneša 90 % jos pelno. Be šios veiklos, „Reuters" platina visuomeninio ir politinio pobūdžio naujienas žiniasklaidai. Pasižymi naujienų operatyvumu.

Istorija
--------

Kompaniją Londone įkūrė Paulius Julijus Roiteris (*Paul Julius Reuter*), vokiečių-žydų kraujo turintis imigrantas. Pirmieji pranešimai apie Londono biržos naujienas buvo perduoti 1851 m. Lamanšo sąsiaurio dugnu nutiesta Doverio–Kalės telegrafo linija į Paryžių. Nuo 2008 m. agentūra priklauso Kanados kapitalo korporacijai „Thomson Reuters".

Šaltiniai
---------

1. 1 2  *„Reuters"*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XIX (Pre-Reu). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2011
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Vengruvo mūšis |
| --- |
|  |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1863 m. vasario 3 d. |
| Vieta | Rusijos imperija, Lenkijos Kongreso karalystė, Vengruvas |
| Rezultatas | Sukilėlių pergalė |

 |
| Konflikto šalys |
|  Sukilėliai |  Rusijos imperija |
| Vadovai ir kariniai vadai |
| Władysław JabłonowskiJan Matliński | Georgijus Papafanasopulas |
| Pajėgos |
| 2000 | 1000 |
| Nuostoliai |
| 150 |  |

**Vengruvo mūšis** (lenk. *Bitwa pod Węgrowem*, rus. *Бой под Венгровым*) – vienas iš 1863 m. sukilimo mūšių įvykusių 1863 m. vasario 3 d. tarp sukilėlių ir Rusijos imperijos kariuomenės.

1863 m. sausio 22 d. sukilėliai užėmė Vengruvo miestą ir įkūrė jame karinę bazę, kurioje apsistojo apie 3500 kareivių. Tačiau rusai norėjo kuo greičiau vėl užimti miestą ir su 1000 kareivių vadovaujamų *Georgijaus Papafanasopulo* pradėjo puolimą 1863 m. vasario 3 dieną. Bijodami apsupimo didelė dalis sukilėlių pasitraukė iš miesto, palikdami apie 1000 kareivių mieste, kurie turėjo pridengti atsitraukiančiuosius. Sukilėliai ginkluoti vien tik dalgiais puolė rusų kareivius. Rusai užėmė miestą, tačiau sukilėliai jau buvo spėję pasitraukti iš miesto. 

Šis mūšis nuskambėjo Europoje, jį savo poemoje *Ataka prie Vengruvo* aprašė prancūzų poetas Henri Auguste Barbier, kuris sukilėlius prilygino Spartos kareiviams kovojusiems Termopilų mūšyje.

Literatūra
----------

* Военная энциклопедия / Под ред. В. Ф. Новицкого и др.. – СПб.: т-во И. В. Сытина, 1911–1915. – Т. 5. – С. 299.
**Laimė Baltrūnaitė** (g. 1952 m.  Ryliškiuose, Utenos rajonas) – teisininkė, Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo (LVAT) teisėja, buvusi tardytoja.

Biografija
----------

1972 m. baigė Utenos rajono Tauragnų vidurinę mokyklą. 1977 m. – studijas Vilniaus universiteto Teisės fakultete.

Nuo 1977 m. rugpjūčio iki 1984 m. lapkričio Šiaulių miesto VRS tardytoja, nuo 1984 m. lapkričio iki 1985 m. rugpjūčio Šiaulių m. VRS Tardymo poskyrio viršininko pavaduotoja, nuo 1985 m. rugpjūčio iki 1988 m. balandžio mėn. Šiaulių m. VRS Tardymo poskyrio viršininkė, nuo 1988 m. balandžio mėn. iki 1989 m. birželio mėn. VRS Šiaulių miesto Šiaulių ir Joniškio tarprajoninio tardymo skyriaus viršininkė, nuo 1989 birželio mėn. iki 1991 m. birželio mėn. Šiaulių miesto Tardymo poskyrio viršininkė, nuo 1991 m. birželio mėn. iki 1993 m. balandžio mėn. Tardymo skyriaus prie Šiaulių miesto policijos komisariato viršininkė, nuo 1993 m. balandžio mėn. iki 1999 m. balandžio mėn. Tardymo departamento prie LR vidaus reikalų ministerijos direktoriaus pavaduotoja, nuo 1999-05–2007-12 Vilniaus apygardos administracinio teismo teisėja.

Nuo 2007 m. gruodžio mėn. Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėja.

Moka rusų, anglų kalbas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Laimė Baltrūnaitė Archyvuota kopija 2013-12-03 iš Wayback Machine projekto. (NTA)
| ***Laimė akimirksniu*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Shortcut to Happiness |
| Kilmės šalis |  JAV |
| Režisierius | Alec Baldwin |
| Vaidina | Alec Baldwin  Anthony Hopkins  Jennifer Love Hewitt  Dan AykroydKim Cattrall |
| Metai | 2007 |
| Žanras | komedija |
| Trukmė | 106 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 25 mln. dolerių |
| **IMDb įrašas** |

**Laimė akimirksniu** (angl.  *Shortcut to Happiness*) – JAV sukurta fantastinė komedija, kurią režisavo ir pagrindinį vaidmenį atliko Alec Baldwin. Juosta buvo nufilmuota 2001 m. tačiau nebuvo rodyta iki 2007 m.

Pagrindiniai aktoriai
---------------------

*Aktorius – vaidmuo*
* Alec Baldwin – Jabezas Stounas
* Jennifer Love Hewitt – velnias
* Anthony Hopkins – Danielis Vebsteris
* Dan Aykroyd – Džulijus Džensenas
* Kim Cattrall – Konstancija Hari
* Jason Patric – Rėjus
* Amy Poehler – Molė
* John Savage – Džonis

Turinys
-------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Jabezas Stounas svajoja tapti rašytoju, tačiau jo knygos nedomina nei vieno leidėjo. Kuomet jo draugui Džulijui pavyksta parduoti savo pirmąją knygą, desperacijos apimtas Stounas pasiryžęs perduoti sielą velniui, kad tik ir jam pasisektų. Netrukus jo namuose apsilanko žavia mergina prisidengęs velnias, kuris pasiūlo mainais į sielą išpildyti bet kokį jo troškimą. Stounas nusprendžia pasirinkti šlovę ir sudaro sandėrį 10-čiai metų. Jau kitą dieną Stounas pabunda įžymus: jį atpažįsta gatvėje, o leidėja Konstancija Hari ne tik pasiruošusi išleisti jo knygą, bet ir parduoti ekranizacijos teises. Stounas netrunka gauti viską, apie ką svajojo, tačiau tuo pačiu praranda savo draugus bei įsitikina, kad jo šlovė yra dirbtinė ir nesuteikianti taip trokštos laimės. Laikas nenumaldomai eina ir Stounas prašo velnio suteikti jam daugiau laiko, tačiau šis atsisako. Tuomet Stounas kreipiasi pagalbos į kitą leidėją Danielį Vebsterį, kuris buvo tokioje pačioje padėtyje ir kuriam pavyko išsilaisvinti. Vienintelis kelias yra teismo procesas, kuriame Vebsteris imasi ginti Stouną prieš velnią...
| **Laimutė Anelauskaitė-Baluodė** |
| --- |
| Gimė | 1954 m. gegužės 18 d. (68 metai)Chužyras, Olchono rajonas, Irkutsko sr. |
|  |
| Veikla | latvių ir lietuvių kalbininkė, filologijos daktarė. |

**Laimutė Anelauskaitė-Baluodė** (g. 1954 m. gegužės 18 d. Chužyras, Olchono rajonas, Irkutsko sr.) – latvių ir lietuvių kalbininkė, filologijos daktarė.

Biografija
----------

1977 m. baigė Vilniaus universitetą ir kartu latvistiką Latvijos universitete. 1985 m. Latvijos universitete apgynė kandidatinę disertaciją „Latvijos limnonimų derivacija", filologijos kandidatė. 1992 m. filologijos daktarė, asocijuota profesorė 

Nuo 1977 m. dirba Latvių kalbos institute Rygoje. Nuo 1988 m. dėsto ir Latvijos universitete (t. p. ir lietuvių kalbą, baltų mitologiją, lietuvių kalbotyros istoriją); 1992 m. docentė, asocijuota profesorė, Lituanistikos centro direktorė. 1979–1996 m. Latvių kultūros akademijoje dėstė lituanistikos disciplinas. Nuo 1996 m. Helsinkio universiteto dėstytoja, docentė, vadovauja baltistikos studijoms Suomijoje.

Mokslinė veikla
---------------

Pagrindinė mokslinių darbų tema – onomastika, daugiausia – latvių ir kitų baltų kalbų vietų vardai, hidronimai, limnonimų, potamonimų derivacijos tipai, semantika, etimologija. Paskelbė straipsnių apie baltų kalbų hidronimus. Parengė daugiau kaip 65 mokslinių ir 75 populiariųjų publikacijų.

2018 m. L. Baluodei įteiktas pirmasis Baltų apdovanojimas.

Bibliografija
-------------

* Lietuviešu-latviešu vardnīca = Lietuvių-latvių kalbų žodynas, su kitais, Rīga, 1995 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Minint Laimutės Baluodės jubiliejų
2. ↑  Algirdas Sabaliauskas. *Laimutė Baluodė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 510 psl.
3. ↑  Rygoje kalbininkei L. Baluodei įteiktas Baltų apdovanojimas
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Vaangl. *Wa* |
| --- |
| *Va panorama iš mečetės* |
|  |
| 

VaVa

10°4′0″ š. pl. 2°30′0″ v. ilg.﻿ / ﻿10.06667°š. pl. 2.50000°r. ilg.﻿ / 10.06667; 2.50000﻿ (Va (Gana))Koordinatės: 10°4′0″ š. pl. 2°30′0″ v. ilg.﻿ / ﻿10.06667°š. pl. 2.50000°r. ilg.﻿ / 10.06667; 2.50000﻿ (Va (Gana)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+0) |
|  |
| **Valstybė** | Ganos vėliava Gana |
| **Regionas** | Aukštutinis Vakarų regionas |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 71 051  |
| **Altitudė** | 305 m |

**Va** (angl. *Wa*) – miestas šiaurės vakarų Ganoje, netoli nuo Burkina Faso sienos. Aukštutinio Vakarų regiono administracinis centras. 66,6 tūkst. gyventojų; dauguma – vala tautybės (musulmonai). Transporto mazgas: keliai į Kumasį, Valevalę, link Bobo Diulaso. Yra nedidelis aerodromas. Verčiamasi daugiausia žemės ūkiu: auginami kukurūzai, sora, jamsas, žemės riešutai, valgomoji ybiškė, vaisiai.

Būdinga Sahelio tradicinė architektūra. Yra mečetė. Va vyksta kasmetinis Dumba festivalis.

Pirmieji regiono gyventojai buvo lobiai ir dagarai, bet vėliau šios žemės užimtos islamiškų tautų.
| ***V – tai vendeta*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | V for Vendetta |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | James McTeigue |
| Prodiuseris (-iai) | Joel Silver |
| Scenaristas (-ai) | Andy Wachowski  Larry Wachowski |
| Vaidina | Natalie Portman  Hugo Weaving  Stephen Rea |
| Metai | 2006 |
| Žanras | Veiksmo drama |
| Trukmė | 132 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 54 mln. JAV dol. |
| **IMDb įrašas** |

**V – tai vendeta** (angl. *V for Vendetta*) – 2006 m. JAV veiksmo drama, Alan Moore ir David Lloyd 1988 metų DC/Vertigo Comics to paties pavadinimo romano adaptacija. Filme pateikta mažiau anarchizmo, atnaujintos aktualijos, kad geriau atitiktų dabartinius laikus. Filmo pagrindinės temos – laisvė, terorizmas ir totalitarizmas.

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

2020 metai. Virusas išplinta po pasaulį, daug amerikiečių išmirė, o Britaniją valdo fašistinis diktatorius, kuris žada saugumą, bet ne laisvę. Vienas vyras stoja prieš diktatorių, jo vardas V. Jis juda po Londoną kaip šmėkla, nepaisydamas policijos. V dėvi Gajaus Fokso, kuris 1605 m. bandė susprogdinti Parlamento rūmus, kaukę. Lapkričio 5 d. Gajaus Fokso dienos išvakarėse, britų mokiniai šimtmečius degino Fokso atvaizdus. 2020 m. išvakarėse V išgelbsti jauną TV reporterę vardu Evey nuo policijos išprievartavimo, priverčia ją prisijungti prie jo bei susprogdina Old Bailio kriminalinį teismą.

Aktoriai
--------

*Aktorius – vaidmuo*
* Natalie Portman – Evey
* Hugo Weaving – V
* Stephen Rea – Finch
* Stephen Fry – Deitrich
* John Hurt – Adam Sutler
* Tim Pigott-Smith – Creedy
* Rupert Graves – Dominic
* Roger Allam – Lewis Prothero
* Ben Miles – Dascomb
* Sinéad Cusack – Delia Surridge
* Natasha Wightman – Valerie
* John Standing – Lilliman
* Eddie Marsan – Etheridge
* Clive Ashborn – Guy Fawkes
* Emma Field-Rayner – Guy Fawkes Lover
|  |
| --- |
| Va kalbaVa, Vo, Awa |
| Kalbama | Kinija, Mianmaras |
| Kalbančiųjų skaičius | 900 000 |
| Kilmė | austroazinės palaunginės  va kalbos    **va** |
| Rašto sistemos | lotynų raštas |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-3 | prk, wbm, vwa |

**Va kalba** (*Va, Vo, Awa*) – austroazinių kalbų šeimai priklausanti kalba (ar artimų kalbų grupė), vartojama va etninės grupės, gyvenančios Kinijos ir Mianmaro pasienyje. Jų gyvenama teritorija yra tarp Salvino ir Mekongo upių, ir šiuo metu padalinta per pusę tarp dviejų valstybių.

Dėl didelio va susiskaidymo, praktiškai kiekviena gyvenvietė naudoja skirtingą tarmę, todėl kalbos dialektinė įvairovė yra milžiniška: Kinijoje priskaičiuojama apie 300 variacijų, o Mianmare - apie 70. Tačiau visame va areale paplitusi viena, **paraukų**, tarmė, suprantama visų va. Du dialektai, **wo** ir **awa**, yra labai stipriai nutolę, todėl kartais laikomi atskiromis kalbomis. 

Iki XX a. va kalba neturėjo rašybos. Tik po 1930 m. miesionieriai sukūrė šiai kalbai rašto sistemą, paremtą lotyniškais rašmenimis. Tiesa, raštija va tautos tarpe neįsitvirtino. 1957 m. Kinija reformavo raidyną, pridėdami specialius papildomus ženklus, nesančius lotynų abėcėlėje: ŋ, э, ө, ɲ. Tačiau netrukus šių raidžių atsisakyta. Šiuo metu va kalbai rašyti naudojamas 26 raidžių abėcėlė, tačiau gausu priebalsiu ir balsių junginių.

Išnašos
-------

1. ↑

Nuorodos
--------

* prk Duomenys apie kodu „prk" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* wbm Duomenys apie kodu „wbm" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
* vwa Duomenys apie kodu „vwa" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
| **Rūta Nadišauskienė** |
| --- |
| Gimė | 1959 m. birželio 24 d.Jurbarkas |
| Mirė | 2021 m. rugpjūčio 20 d. (62 metai) |
|  |
| Veikla | gydytoja akušerė ginekologė |
| Organizacijos | Kauno medicinos universitetas |
| Pareigos | profesorė |
|  |
| Išsilavinimas | biomedicinos mokslų daktarė |
| Alma mater | Kauno medicinos institutas |

**Rūta Jolanta Nadišauskienė** (1959 m. birželio 24 d. Jurbarkas – 2021 m. rugpjūčio 20 d.) – Lietuvos gydytoja akušerė ginekologė, biomedicinos mokslų daktarė.

Biografija
----------

1983 m. baigė Kauno medicinos institutą. 1995 m. biomedicinos mokslų daktarė.

1984–1988 m. dirbo Kauno medicinos instituto (nuo 1989 m. Kauno medicinos akademija, nuo 1998 m. Kauno medicinos universitetas) Perinatologijos laboratorijoje, nuo 1989 m. jame dėsto. Kauno medicinos universiteto Sepsinės ginekologijos sektoriaus vadovė, nuo 2001 m. Kauno medicinos universiteto Perinatologijos centro vadovė, nuo 2002 m. Akušerijos ir ginekologijos klinikos vadovė, nuo 2002 m. profesorė. Stažavo Kanados, JAV, Švedijos universitetuose.

Žurnalo „Lietuvos akušerija ir ginekologija" vyr. redaktorė nuo 1998 m. 1997–2003 m. Tarptautinės akušerių ir ginekologų federacijos tarybos Lietuvos atstovė, nuo 1998 m. Pasaulinės sveikatos organizacijos laikinoji patarėja. 1994–2001 m. Lietuvos akušerių ir ginekologų draugijos prezidentė, nuo 2001 m. viceprezidentė. Nuo 2008 m. Didžiosios Britanijos Karališkosios Akušerių ginekologų kolegijos garbės narė.

Paskelbė daugiau kaip 150 mokslinių straipsnių.

Bibliografija
-------------

* Ginekologija ir akušerija, vadovėlis, su kitais, 6 d. 2003–2008 m.
* Chirurgija, vadovėlis, su kitais, 2006 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Rūta Nadišauskienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 679 psl.
| **Liudvikas Jenikėlenk. *Ludwik Jenike*** |
| --- |
|  |
| Liudviko Jenikės portretas |
| Gimė | 1818 m.Varšuva, Lenkijos Karalystė |
| Mirė | 1903 m. gegužės 2 d. (~85 metai)Varšuva, Lenkijos Karalystė |
| Tėvas | Karolis Jenikė |
| Motina | Friderika Vilhelmina iš Spiessow |
| Sutuoktinis (-ė) | Aniela Rydzevska(1828–1869)Tekla Dalevskytė(1833–?) |
|  |
| Veikla | lenkų publicistas, vertėjas, enciklopedistas, vienas iš žurnalo „Tygodnik Ilustrowany" įkūrėjų ir šio žurnalo redaktorius |
|  |
| Išsilavinimas | Varšuvos gimnazija |

**Liudvikas Jenikė** (lenk. *Ludwik Jenike*, 1818 m. Varšuva, Lenkijos Karalystė – 1903 m. gegužės 2 d. Varšuva, Lenkijos Karalystė) – lenkų publicistas, vertėjas, enciklopedistas, vienas iš žurnalo „Tygodnik Ilustrowany" įkūrėjų ir šio žurnalo redaktorius.

Biografija
----------

Liudvikas Jenikė gimė 1818 m. Varšuvoje Karolio Jenikės ir Friderikos Vilhelminos iš Spiessow giminės šeimoje. Jo tėvas dirbo valstybės kontrolės pareigūnu.
Liudvikas Jenikė baigė Varšuvos gimnaziją ir įsidarbino pameistriu Aukščiausiojoje audito tarnyboje. Nuo 1920 m. pradėjo publikuoti savo darbus Varšuvos spaudoje.

1848 m. Liudvikas Jenikė dalyvavo antirusiškame sąmoksle. Jis buvo žurnalų redaktorius. 1852 m. Jenikė tapo mėnesinio „Księga Świata" žurnalo redaktoriumi. 1859 m. – žurnalo „Tygodnik Ilustrowany", kurį jis redagavo 27 metus, įkūrėju bei redaktoriumi (leidėjas – Józefas Ungeris).

Jenikė išvertė į lenkų kalbą Gėtės kūrinių. Buvo aktyvus Varšuvos Augsburgo parapijos evangelikų narys. 1877–1898 m. buvo šios bažnyčios kolegijos prezidentas.
Dalyvavo daugelyje socialinių iniciatyvų (pavyzdžiui, Adomo Mickevičiaus paminklo statyba Krokuvoje).
Liudvikas Jenikė buvo vienas iš 289 tomų „Orgelbrand" visuotinės enciklopedijos, sudarytos 1859–1868 m. įrašų autorių. Jo vardas minimas 1859 m. išleistame šios enciklopedijos pirmo tomo autorių sąraše.

Jo pirmoji žmona buvo Aniela Rydzevska (1828–1869), antroji – Tekla Dalevskytė (1833-?).

Liudvikas Jenikė mirė 1903 m. gegužės 2 d. Varšuvoje, palaidotas Varšuvos Augsburgo evangelikų kapinėse.

Kūryba
------

* Apie ritmo reikšmę poezijoje, 1865.
* Gėtės jaunystė ir jo dar neišversta poezija, 1897.
* Iš prisiminimų, t. 1-2, 1910.

Nuorodos
--------

1. 1 2 3 4 5  Liudviko Jenikės biografija, skelbiama svetainėje „Polacy z wyboru".
2. ↑   Encyklopedia Powszechna", tom I, wyd. Samuel Orgelbrand, Warszawa, 1859.
3. ↑  Szulc, Eugeniusz: Cmentarz Ewangelicko-Augsburski w Warszawie: zmarli i ich rodziny. Wyd. 1. Warszawa : Państw. Inst. Wydawn. 1989. 730 S. : Ill. (Biblioteka Syrenki), ISBN 83-06-01606-8, 1a: 3 A 9591, S. 240.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 29°54′52.23″ š. pl. 102°13′48.52″ r. ilg.﻿ / ﻿29.9145083°š. pl. 102.2301444°r. ilg.﻿ / 29.9145083; 102.2301444

| Ludino tiltas |
| --- |
|  |
| **Vieta** | Ludinas, Kinijos vėliava Kinija |
| **Kerta** | Dadu |
| **Ilgis** | 100 m |
| **Plotis** | 2,8 m |
| **Aukštis** | 14 m |
| **Pastatytas** | 1706 m. |
| **Konstrukcija** | Kabantis tiltas |

**Ludino tiltas** (kin. 泸定桥) – plieninis, ant grandinių kabantis tiltas, esantis Ludino apygardoje, Gandzi tibetiečių autonominėje prefektūroje, Sičuano provincijoje.

Ludino tiltas jungia Dadu upės krantus. Pastatytas 1706 m. Tilto ilgis – 100 m, plotis – 2,8 m. Aukštis virš vandens – 14 m.

Tiltas sudarytas iš 13-os, 2,5 tonos sveriančių, grandinių, kurios pritvirtintos prie didžiulių akmeninių atramų, esančių abiejuose upės krantuose. Devynios, nuo kranto iki kranto, lygiagrečiai nutiestos grandinės padengtos medinėmis plytelėmis. Po dvi grandines iš kiekvienos pusės atstoja turėklus.

1935 m. gegužės 28-29 d. Ilgojo žygio metu, ant tilto įvyko didelis susirėmimas tarp kinų Raudonosios armijos ir nacionalistų pajėgų, kurio nugalėtojais tapo Raudonoji armija.
Nuo 1961 m. Ludino tiltas patenka į Kinijos saugomų paminklų sąrašą.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ludino tiltas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Pažinimo psichologija** (**kognityvinė psichologija**) – psichologijos mokslo šaka, kurios tyrimo objektas yra pažinimas, informacijos perdirbimas smegenyse, susijęs su psichikos reiškiniais kaip suvokimas, atmintis, dėmesys, mąstymas ir emocija.

Pažinimo psichologija radikaliai skiriasi nuo ankstesnių psichologijos pobūdžio tyrinėjimų keliais atžvilgiais:

* Pažinimo psichologijos šalininkai pripažįsta mokslinius tyrinėjimo metodus ir atmeta Introspekciją, kaip tinkamą nagrinėjimo metodą, priešingai nei gelmių psichologijos šalininkams, šio metodo neutralumas jiems atrodo ginčytinas.
* Pažinimo psichologijos šalininkai pripažįsta vidines proto būsenas, tokias kaip įsitikinimas, troškimas, motyvacija ir jas aiškiai apibrėžia. Anksčiau buvo manoma, kad kognityvinė psichologija yra prieštaringa, nes ji pripažįsta vidinių protinių būsenų egzistavimą. Tačiau artima šiai mokslo šakai kognityvinė neuromokslų šaka, pateikė psichologinių smegenų būsenų įrodymų, kurios tiesiogiai priklauso nuo protinių būsenų. Taigi kognityviniai neuromokslai apgynė pagrindinę pažinimo psichologijos prielaidą.

Istorija
--------

XIX a. pab. pradėjo vyrauti nuostata, kad žmogaus mąstymas gali būti ne tik filosofijos tyrimo, bet ir gamtos mokslų objektu. Netrukus kaip atskiras mokslas pradėjo plėtotis psichologija. Vilhelmas Vundtas (*Wilhelm Wundt*) XIX a. pab. įvedė introspekcijos terminą, padėjo pagrindą plėtotis pažinimo psichologijai. Po ilgo biheviorizmo dominavimo moksle XX a. viduryje Šiaurės Amerikoje įvyko „kognityvinis lūžis". Jį sąlygojo siekiai suprasti mąstymą ir sukurti mokslinius mąstymo tyrimų pagrindus, pasitelkiant biologijos metodus, tiriant žmogų kaip organizmą, gebantį veiksmingai apdoroti informaciją bei rezultatus taikyti kasdienėje veikloje.

Nuorodos
--------

* Scholarpedia: Cognitive psychology.

Literatūra
----------

* John R. Anderson: *Kognitive Psychologie*. Heidelberg: Spektrum Akademischer Verlag, 3. Aufl. 2001. ISBN ISBN 3-8274-1024-X
* Robert L. Solso: *Kognitive Psychologie*. Berlin : Springer, 2005. ISBN 3-540-21270-1
Van Gogo muziejus Amsterdame
**Van Gogo muziejus** (ol. *Van Gogh Museum*) – meno muziejus Nyderlanduose, Amsterdame.

Muziejuje sukaupta didžiausia pasaulyje Vincento van Gogo tapybos darbų ir piešinių kolekcija. Taip pat čia yra jo amžininkų darbų: Polio Gogeno, Žoržo Sera, Klodo Monė, Anri de Tulūz-Lotreko, Pablo Pikaso.

Muziejus buvo atidarytas 1973 m. Nuolatinė muziejaus ekspozicija pasakoja apie Vincento van Gogo gyvenimą ir jo kūrybą. Joje taip pat pristatoma daugelis jo žinomiausių paveikslų: „Bulvių valgytojai", „Miegamasis Arlyje", vienas iš trijų „Saulėgrąžų" paveikslų ir kt. Muziejuje organizuojamos parodos apie XIX a. meno istoriją.

2015 m. šis muziejus buvo antras pagal lankomumą šalyje po Valstybinio muziejaus ir 31-as visame pasaulyje – tais metais jį aplankė 1,9 milijono turistų.

Vagystės
--------

1991 m. iš muziejaus buvo pavogta 20 paveikslų, tarp kurių buvo ir „Bulvių valgytojai", tačiau po 35 minučių visi jie buvo rasti apleistame automobilyje. Keli iš jų buvo nežymiai apgadinti. 4 vyrai, tarp kurių 2 muziejaus darbuotojai, buvo nuteisti nuo 6 iki 7 metų įkalinimo bausmėmis. Manoma, kad ši vagystė buvo didžiausia šalies istorijoje nuo II pasaulinio karo.

2002 m. iš muziejaus buvo pavogti du paveikslai. Po vagystės buvo sugauti ir nuteisti du vyrai – 4,5 metų įkalinimui, tačiau patys piešiniai nerasti. Muziejus pasiūlė 100 000 JAV dolerių premiją už naudingą informaciją apie piešinius. 2016 m. rugsėjį abu paveikslus Neapolyje rado Italijos finansų policija. Pasak muziejaus, abu paveikslai išliko palyginus geros būklės.

Galerija
--------

Kai kurie iš muziejaus žymiausių eksponuojamų paveikslų:

* „Saulėgrąžos"
* „Bulvių valgytojai"
* „Vincento van Gogo autoportretas" (1887)

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Van Gogo muziejus** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Vincento van Gogo muziejus (olandų ir kt. kalbomis)

Šaltiniai
---------

1. ↑  Rovers Van Gogh in hoger beroep forser gestraft
2. ↑  wo van Gogh Works Are Stolen in Amsterdam
3. ↑  Van Gogh paintings stolen from Amsterdam found in Italy
*Apie bažnytkaimį Baltarusijoje žr. Volma (Dziaržynskas)*.

| Volma |
| --- |
| Volma ties Minsko ir Smolevičių rajonų riba Volma ties Minsko ir Smolevičių rajonų riba |
| **Ilgis** | 103 km |
| **Nuolydis** | 50 cm/km |
| **Baseino plotas** | 1150 km² |
| **Vidutinis debitas** | 6,7 m³/s |
| **Ištakos** | Minsko aukštuma |
| **Žiotys** | Svisločius |
| **Šalys** | Baltarusijos vėliava Baltarusija |

**Volma** (blrs. *Волма*) – upė Baltarusijoje, Minkso srityje, dešinysis Svisločiaus intakas. Prasideda Minsko rajone, teka Smolevičių, Červenės ir Puchovicos rajonais.

Slėnis trapecinis, 0,4–0,6 km pločio, vietomis virš 3 km. Aukštupyje keturiose vietose patvenkta.

Etimologija
-----------

Vladimiras Toporovas manė, kad vandenvardis yra baltiškas, susijęs su prūsišku žodžiu *Wolmen*.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Топоров В. Н. Трубачёв О. Н. Лингвистический анализ гидронимов Верхнего Поднепровья. – Москва: Изд-во АН СССР, 1962. // psl. 180.
| **Dysderidae** |
| --- |
| *Dysdera erythrina* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Voragyviai  *( Arachnida)* |
| Būrys: | Vorai  *( Araneae)* |
| Šeima: | Ratavoriai  *( Dysderidae)* |

 |

**Ratavoriai** (*Dysderidae*) – vorų (*Araneae*) šeima.

Pasaulyje 24 gentys, apie 480 rūšių. Vorai vidutinio dydžio arba stambūs. Galvakrūtinė geltonai oranžinė ar raudonai ruda. Turi šešias akis, kurios išsidėsčiusios ratu. Cheliceros stiprios, nukreiptos į priekį. Pilvelis pilkas, pailgas, cilindrinis arba ovalinis, ventralinėje pusėje su dviem trachėjinių stigmų poromis, dorsalinėje pusėje vienspalvis. Poruojasi pavasarį. Vorai neruošia tikro kiaušinėlių kokono. Kiaušinėlius deda VI-VII mėn. tiesiog gyvenamajame vamzdelyje, kartais juos suklijuoja lipnia medžiaga ir apipina plonu tinklu. Gyvenimo ciklas – dveji metai.

Gyvena po akmenimis, miško paklotėje, samanose, ant medžių kamienų, kartais pasitaiko ir namuose. Medžioja naktį. Gyvenamasis vamzdelis dažnai yra piltuvėlio formos, nuo kurio platėjančios dalies nusidriekia signaliniai siūlai. Kitas galas yra atviras. Gaudydamas grobį voras iššoka iš gyvenamojo vamzdelio, čiumpa auką cheliceromis ir akimirksniu atgal pasislepia.

Lietuvoje viena rūšis:

* Tamsiarudis naktinukas (*Harpactea rubicunda*).

Nuorodos
--------

* Family Dysderidae – Cell spiders
* Famille des Dysderidae Archyvuota kopija 2004-10-11 iš Wayback Machine projekto.
| Vensutis |
| --- |
|  Vensutis Daškonių apylinkėse |
| **Ilgis** | 4,2 km |
| **Baseino plotas** | 3,2 km² |
| **Ištakos** | Močėnų apylinkės |
| **Žiotys** | Kruostas |
| **Šalys** | Lietuva |

**Vensutis** – upelis Lietuvoje, Kėdainių rajone, Surviliškio seniūnijos pietuose; Kruosto dešinysis intakas. Prasideda Močėnų kaimo laukuose, 1,5 km į rytus nuo Dotnuvos, prie Vilniaus–Šiaulių geležinkelio. Teka į pietryčius laukais, prie nedidelio gojelio ties Čireliais pasuka į šiaurės rytus. Įteka į Kruostą 3,9 km nuo jo žiočių, ties Daškoniais.

Vaga, išskyrus patį žemupį, ištiesinta. Upės žiotys patenka į Kruosto botaninį draustinį. Aplink Vensutį įsikūrę Močėnai, Čireliai ir Daškoniai.

Upėvardis *Vensùtis*, matyt, kilo iš tokio pat asmenvardžio (plg. *Vensus, Vensaitis, Vensevičius, Venskus*).

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lietuvos upės: B. Gailiušis, J. Jablonskis, M Kovalenkovienė, Kaunas, Lietuvos energetikos institutas, 2001, str. 516
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 372
| **Laimutis Ragaišis** |
| --- |
| Gimė | 1964 m. rugsėjo 20 d. (58 metai)Salomenka, Ignalinos rajonas |
| Vaikai | Ieva, Ignas, Rūta |
|  |
| Veikla | veterinaras, Lietuvos ir Ignalinos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjunga |
|  |
| Alma mater | 1989 m. Lietuvos veterinarijos akademija |

**Laimutis Ragaišis** (g. 1964 m. rugsėjo 20 d. Salomenkoje, Ignalinos rajone) – veterinaras, Lietuvos ir Ignalinos rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas. Nuo 2023 m. – Ignalinos rajono savivaldybės meras.

Biografija
----------

1989 m. baigė Lietuvos veterinarijos akademiją. 1989–1994 m. dirbo veterinaru įvairiose žemės ūkio įmonėse. 1994–2000 m. buvo Valstybinės veterinarijos tarnybos Ignalinos rajono vyriausiasis veterinarijos gydytojas. 2000–2016 m. dirbo Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos Ignalinos r. viršininku. 2019–2022 m. – Rokiškio skyriaus vedėjas.

1997–2000, 2007–2011, 2011–2015, 2015–2019, 2019–2022 m. Ignalinos rajono savivaldybės narys, 2016–2019 m. – mero pavaduotojas. Nuo 2023 m. – savivaldybės meras.

Šaltiniai
---------

1. ↑  2015 m. kovo 1 d. savivaldybių tarybų rinkimai. vrk.lt. Nuoroda tikrinta 2023-05-03.
2. ↑  Laimutis RAGAIŠIS (II) – Kandidatai, kandidatų sąrašai. vrk.lt. Nuoroda tikrinta 2023-05-03.
3. ↑  Iškilmingai prisiekė meras *Laimutis Ragaišis ir naujieji savivaldybės tarybos nariai*. Mūsų Ignalina, 2023-04-21. Nuoroda tikrinta 2023-05-03.


| Politinis postas |
| --- |
| Prieš tai:**Justas Rasikas** | **Ignalinos rajono meras**2023– | Po to:' |
| **Jokūbas Potockis (1671)** |
| --- |
| Potockiai |
| Herbas „Pilava" |
| Herbas „Pilava" |
|  |
| Gimė | 1638 m. |
| Mirė | 1671 m. (~33 metai) |
| Tėvas | Mikalojus Potockis |
| Motina | Elžbieta Kazanovska |

**Jokūbas Potockis**  (g. 1638, m. 1671) – Karūnos didysis sargybinis, Karūnos lauko raštinimnkas.

Biografija
----------

Karūnos didžiojo etmono Mikalojaus Potockio sūnus, brolis: Karaliaus dvaro paiždininkio Dominyko, Nyžinsko seniūno Stefano, Braclavo vaivados Petro ir Podolės žemės generolo Mikalojaus. 

1664 metais gavo Karūnos didžiojo raštininko pareigybę. Taip pat buo Tlumačo, Chmelniko ir Krasnopolsko seniūnas.

Švedijos tvano metu vadovavo raitelių pulkui (apie 500-600 arklių) Stefano Čarneckio divizijoje – dalyvavo Varkos ir Klecko mūšiuose. 

Po Jono Kazimieros Vazos abdikacijos 1668 metais rėmė į Lenkijos karaliaus sostą Prancūzjos kunigaikštį Liudviką Burboną. Buvo Mykolo Kaributo Višnioveckio elektorius 1669 metais nuo Haličo žemės.

Mirė 1671 metų balandžio 27 d. Varšuvoje. Buvo palaidotas 1672 metais dominikonų bažnyčioje, Ezupolėje.

Vedęs nebuvo. Jo turtą tarpusavyje pasidalijo btoliai Mikalojus (Ezupolis) ir Dominykas (Tismenica).

Nuorodos
--------

* Potoccy (01).

Išnašos
-------

1. ↑  Wacław Uruszczak, Fakcje senatorskie w sierpniu 1668 roku, w: Parlament, prawo, ludzie, studia ofiarowane profesorowi Juliuszowi Bardachowi w sześćiesięciolecie pracy twórczej, Warszawa 1996, s. 317.
2. ↑  Porządek na seymie Walnym Electiey. Między Warszawą a Wolą przez opisane artykuły do samego tylko aktu Elekcyey należące uchwalony y postanowiony, roku [...] 1669 [słow.] dnia wtorego [...] maia, [b.n.s.]
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Vengrų koalicijos partija** (*Strana maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja*), sutrumpintai **SMK-MKP** – politinė Slovakijos partija. Įkurta 1998 m. SMK-MKP per 2010 m. rinkimus pirmą kartą savo istorijoje nepateko į parlamentą.

Vengrų koalicijos partija yra didžiausia ir sėkmingiausia tautinės mažumos partija Slovakijoje. Nors ji oficialiai susikūrė 1998 metais iš trijų vengrų mažumų partijų, per 1992 ir 1994 metais vykusius rinkimus jos taip pat dalyvaudavo susibūrusios į koaliciją. Visais kartais šios partijos gaudavo ne mažiau 9 % rinkėjų balsų, o pastaraisiais metais palaikymas išaugo beveik iki 12 %. Kadangi šios tautos mažuma Slovakijoje sudaro 9,7 %, tai parodo, jog palankumą SMK-MKP išreiškia ir kitų tautybių asmenys[reikalingas šaltinis].

Lyginant su kitų partijų sėkme rinkimuose, drastiškai nesikeičiantys rinkimų rezultatai iki 2010 m. leido SMK-MKP įvardinti kaip vieną stabiliausių politinių jėgų Slovakijoje, tačiau 2009 birželį nuo jos atskilusi politikų grupė įkūrė naują už slovakų ir vengrų bendradarbiavimą pasisakančią partiją Tiltas (*Most–Híd*), kuri 2010 m. rinkimuose sugebėjo į savo pusę palenkti nemažą dalį SMK-MKP elektorato. Tai lėmė, jog SMK-MKP surinko 4,33 % balsų ir negavo nei vienos vietos parlamente.

SMK-MKP laikosi neoliberalių pažiūrų ir skelbiasi atstovaujanti tiek visus vengrus, gyvenančius Slovakijoje, tiek kitas tautines mažumas.

Nepaisant nemažo SMK-MKP populiarumo, ši partija neįėjo į pirmųjų (1992 ir 1994 metų) valdančiųjų koalicijų sudėti dėl ganėtinai nacionalistinės Judėjimo už demokratinę Slovakiją bei Slovakų nacionalinės partijos pakraipos. 1998–2006 metų laikotarpiu SMK-MKP buvo visų valdančiųjų koalicijų sudėtyje ir turėdavo keletą vietų vyriausybėje. 2006–2010 metais partija liko opozicijoje, o 2010–2014-aisiais yra neparlamentinė.

Kita informacija
----------------

* Slovakijos politinės partijos
* Slovakijos politinė sistema

Išnašos
-------
**Rasos taškas** – temperatūra, kurioje vandens garai, esantys ore, virsta sočiaisiais (t. y. oras, turintis pradinę temperatūrą ir santykinį drėgnį, daugiau nebegali priimti drėgmės). Rasos taške yra pusiausvyra tarp garavimo ir kondensacijos procesų. Santykinis oro drėgnis rasos taške yra 100 %. Šioje temperatūroje ant santykinai šaltų paviršių susiformuoja rasa arba šerkšnas (pastaruoju atveju vadinama **šerkšno tašku**).

Jeigu oro temperatūra yra 20 °С, o drėgnumas – 50 %, tai reiškia, kad ore yra 50 % maksimalaus vandens kiekio, kuris gali ten būti. Jeigu oras atšąla iki 9,3 °С, tai jo santykinis drėgnis padidėja iki 100 %, t. y. 9,3 °С temperatūros oras iki ribos prisotintas drėgmės. Jeigu oras bus atšaldomas ir toliau, tai prasidės kondensato susidarymas – rasojimas, nes oras nebesugebės išlaikyti vandens. Patalpose šią drėgmę tenka pašalinti į išorę vėdinant. Drėgmės perteklius gali būti šalinamas priverstinai vėdinant.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Dew Point". *Glossary – NOAA's National Weather Service*. 25 June 2009.
| **Denisas Vasiljevas** |
| --- |
| Gimimo vardas | Denisas Vasiljevas |
| Visas vardas | Denisas Vasiljevas |
| Gimė | 1987 m. gegužės 22 d. (35 metai)Maskva, RTFSR |
| Tautybė | rusas |
| Pilietybė |  Rusija |
|  |
| Sritis | Teatras, kinas, TV |
| Pareigos | Aktorius |

**Denisas Vasiljevas** (g. 1987 m. gegužės 12 d. Maskvoje) – Rusijos teatro ir kino aktorius.

Biografija
----------

Baigęs mokyklą, įstojo į Ščepkino vardo aukštąją tetro mokyklą ir studijavo Viktoro Koršunovo kurse.

Nuo 2006 m. aktyviai vaidino filmuose. Debiutavo melodramoje „Gėlės sniego karalienei". Kitais metais gavo svarbų vaidmenį melodramoje „Nostalgija ateičiai". Jis vaidino jaunuolį, įsimylėjusį sunkiai sergančią merginą. Tada buvo kūrinių filmuose „Šaudantys kalnai", „Vieną kartą Rostove", melodramatiniame seriale „Mano vienintelė nuodėmė". Po serialo „Mano vienintelė nuodėmė" aktorius tapo atpažįstamas. Vėliau filmavosi seriale „Rimti santykiai" ir komedijoje „Greitoji pagalba", seriale „Kurorto policija", seriale „Aršioji maskvietė", „Uošvės dienoraštyje", „Likimo gijose".

|  |
| --- |
|  **Šią straipsnio dalį reikėtų išplėsti.** |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Nuorodos
--------

* IMDb profilis
* kino-teatr.ru
* kinopoisk.ru
| Denise Capezza |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas |  |
|  |
| Gimė | 1989 m. lapkričio 7 d. (32 metai)Neapolis, Italija |
|  |
| Šalis |  Italija |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
| Aktyvumo metai | nuo 2011 m. |
|  |  |
| Žymesni vaidmenys |
|  |
|  |
|  |

**Denise Capezza** (g. 1989 m. lapkričio 7 d. Neapolis) – italų aktorė.

Biografija
----------

Denise 15 metų mokėsi šokti modernų ir klaskinį baletą, tačiau dėl kelio traumos buvo priversta atsisakyti savo svajonės. Pasirinkusi aktorės karjerą, po keleto bandymų ji gavo vaidmenį Turkijos seriale „Ucurum". Šioje šalyje ji praleido 3 metus ir nusifilmavo dar keliuose TV filmuose ir serialuose.

Vėliau ji grįžo į Italiją, vaidino kriminaliniame seriale „Gomora".

Filmografija
------------

* Cobra non e (2019)
* Baby (2019)
* San Valentino Stories (2018)
* Gomora (2016–2018)
* Hep Yek (2016)
* Darbe (2015)
* Dusler ve Umutlar (2014)
* Ucurum (2012)
* Don Matteo (2011)


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Denise Capezza** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

* IMDb profilis
* Oficiali svetainė
|  |
| --- |
| **Medalininkas** |
| CenterDenise Herrmann-Wick |
| **Medaliai** |
| **Atstovaujant:  Vokietija** |
| Slidinėjimas |
| Olimpinės žaidynės |
| **Bronza** | 2014 Sočis | Estafetė |
| Biatlonas |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas** | 2022 Pekinas | 15 km individuali |
| **Bronza** | 2022 Pekinas | Estafetė |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas** | 2019 Estešundas | Persekiojimas |
| **Sidabras** | 2019 Estešundas | Mišri estafetė |
| **Sidabras** | 2020 Antholcas | Persekiojimas |
| **Sidabras** | 2020 Antholcas | Estafetė |
| **Sidabras** | 2021 Pokljuka | Estafetė |
| **Bronza** | 2019 Estešundas | Masinis |

**Denise Herrmann** (g. 1988 m. gruodžio 20 d.) – Vokietijos lygumų slidinėjimo ir biatlono sportininkė, olimpinė čempionė.

Biografija
----------

2011 m. vokietė debiutavo pasaulio slidinėjimo čempionate ir užėmė 23-ią vietą sprinto rungtyje. 2013 m. pasaulio čempionate pateko į sprinto rungties geriausiųjų 10-ką. Savo debiutinėse 2014 m. žiemos olimpinėse žaidynėse Herrmann dalyvavo trejose slidinėjimo rungtyse. Individualioje sprinto rungtyje vokietė liko 8-a, komandiniame sprinte užėmė 4-ą vietą, o moterų komandinėje estafetėje su Vokietijos nacionaline rinktine iškovojo bronzos medalius.

2016 m. persiorientavo į biatloną. 2018 m. žiemos olimpinėse žaidynėse sportininkė užėmė 6-ą vietą persekiojimo rungtyje. 2019 m. biatlono pasaulio čempionate laimėjo persekiojimo rungtį ir pirmą kartą tapo pasaulio čempione.

2022 m. žiemos olimpiadoje Herrmann nugalėjo moterų individualaus starto rungtyje ir pirmą kartą tapo olimpine čempione.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Olympedia Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2022 m. vasario 7 d.
Exposure| Forma | Privati bendrovė |
| Pramonė | Informacinės technologijos |
| Įkurta | 2013 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Luke Beard, Kyle Bragger |
| Centrinė būstinė | San Franciskas, Kalifornija, JAV |
| Paslaugos | tinklaraštija |
| Tinklalapis | www.exposure.co |

„**Exposure**" – pusiau mokama turinio valdymo sistema, iki 2017 m. plėtota „Elepath" įmonės. Pastarosios įmonės steigėjas buvo vienas iš socialinio tinklo „Vimeo" bendraįkūrėjų.

„Exposure" tinklaraštijos paslaugos skirtos fotografams bei prekės ženklams norintiems informaciją perteikti vaizdiniu turiniu. Pagrindiniai šios turinio valdymo sistemos konkurentai – „Automattic" bendrovės atvirojo ir uždarojo kodo „WordPress" turinio valdymo sistemos, „Squarespace", „Wix" ir kt.

Luke Beard, „Exposure" steigėjas, sumanė projektą po apsilankymo Estijoje, vėliau jam kilo mintis sukurti lengvai valdomą sistemą, kuri išryškintų nuotraukų grožį ir pabrėžtų istorijų svarbą. „500px", „Instagram" bei kiti socialiniai tinklai siūlo fotografijų portfelio paslaugas, bet dažniausiai tuo ir apsiriboja.

Išnašos
-------

1. ↑  Hamburger, Ellis (2013-12-06). „Exposure turns your photo sets into stunning graphic stories". *The Verge*. Nuoroda tikrinta 2017-02-05.
2. ↑  „Photo-bloggers: Exposure will make all your design dreams come true". *VentureBeat*. Nuoroda tikrinta 2017-02-05.
|  *Ezekiel Kemboi*  |
| --- |
|  |
|  |
| Pilnas vardas | Ezekiel Kemboi Cheboi |
| Gimė | 1982 m. gegužės 25 d. (40 metų) |
| Atstovauja (-vo) | Kenijos vėliava Kenija |
| Aktyvumo metai | 2001 - dabar |
|  |
| Rungtys | 3000 m kliūtinis |
| Asmeniniai rekordai | 3000 m kl: 7:58.85 |
|  |
| Olimpinės žaidynės |
| **Auksas**2 | **Sidabras**0 | **Bronza**0 | **Suma**2 |
| Pasaulio čempionatas |
| **Auksas**1 | **Sidabras**3 | **Bronza**0 | **Suma**4 |
|  **Afrikos lengvosios atletikos čempionatas**  |
| **Auksas**0 | **Sidabras**1 | **Bronza**0 | **Suma**1 |
|  |
| Kiti titulai | Sandraugos čempionas  Nacionalinis čempionas  Afrikos jaunimo čempionas |
| World Athletics profilis: |  |

**Ezekiel Kemboi Cheboi** (g. 1982 m. gegužės 25 d.) – Kenijos lengvosios atletikos sportininkas kruis specializuojasi 3000 m bėgime su kliūtimis. 2004 m. vasaros olimpinių žaidynių čempionas.

Biografija
----------

Kemboi savo tarptautinę karjerą pradėjo 2001 m. sudalyvavęs Afrikos jaunimo čempionate. Mauricijuje vykusiose varžybose jis iškovojo ausinį apdovanojimą. Po metų sportininkas pradėjo varžytis ir suaugusiųjų lygio čempionatuose. Afrikos lengvosios atletikos čempionate ji užėmė ketvirtą vietą, o Sandraugos žaidynėse bėgikas iškovojo sidabrą. 2003 m. Pasaulio lengvosios atletikos čempionatas bėgikui atnešė sidabro medalį. Nuo auksinio medalio jį teskyrė mažiau nei viena sekundė tarp Kataro bėgiko Saif Saaeed Shaheen. 2004 m. Kemboi įveikė olimpinį normatyvą ir debiutavo 2004 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, kuriose tapo čempionu. Po metų jis iškovojo antrąjį pasaulio pirmenybių sidabro medalį. 2006 m. bėgikas vėl startavo Sandraugos varžybose, kuriose šįkart aplenkė visus varžovus ir iškovojo auksą. 2007 m. pasaulio čempionate
Kemboi nepavyko aplenkti savo tautiečio Brimin Kipruto ir vėl pelnė sidabro medalį. 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse sportininkas užėmė tik septintą vietą. Tai jo blogiausias pasiekimas tarptautinėje arenoje. Po metų bėgikas pirmą kartą tapo pasaulio čempionu.

Pasiekimai
----------

| Metai | Čempionatas | Vieta | Pozicija | Pap. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|
| Atstovaudamas: Kenijos vėliava Kenija |
| 2001 | Afrikos jaunimo čempionatas | Reduitas, Mauricijus | 1 | 8:39.80 |
| 2002 | Sandraugos žaidynės | Mančesteris, JK | 2 | 8:19.78 |
| Afrikos čempionatas | Radesas, Tunisas | 4 | 8:27.14 |
| 2003 | Pasaulio čempionatas | Sen Deni, Prancūzija | 2 | 8:05.11 |
| 2004 | Olimpinės žaidynės | Atėnai, Graikija | 1 | 8:05.81 |
| 2005 | Pasaulio čempionatas | Helsinkis, Suomija | 2 | 8:14.95 |
| 2006 | Sandraugos žaidynės | Melburnas, Australija | 1 | 8:18.17 |
| 2007 | Pasaulio čempionatas | Osaka, Japonija | 2 | 8:16.94 |
| 2008 | Olimpinės žaidynės | Pekinas, Kinija | 7 | 8:16.38 |
| 2009 | Pasaulio čempionatas | Berlynas, Vokietija | 1 | 8:00.43 |
| 2010 | Afrikos čempionatas | Nairobis, Kenija | 2 | 8:26.13 |
| 2012 | Olimpinės žaidynės | Londonas, Jungtinė Karalystė | 1 | 8:18.56 |

Nuorodos
--------

* Ezekiel Kemboi IAAF svetainėje Archyvuota kopija 2012-10-18 iš Wayback Machine projekto.