**Estijos bankas** (est. *Eesti Pank*) – Estijos centrinis bankas, Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) narys. Banko prezidentai – Ardo Hansson (2012–2019), Madis Müller (nuo 2019 m. birželio mėn.).

Istorija
--------

Bankas savo istoriją skaičiuoja nuo 1919 m. kada šalies Laikinoji vyriausybė patvirtino banko įstatymą ir pervedė iš iždo į jo sąskaitą 10 mln. markių. Pirmieji banknotai buvo išleisti 1921 m.

Po sovietinės okupacijos 1940 m. Estijos bankas tapo TSRS valstybinio banko padaliniu. Indėliai kronomis buvo konvertuoti į rublius santykiu 1 krona = 1,25 rub. esant realiai perkamajai galiai 1 krona = 8,10 rub. 1941–1944 m. bankas dirbo kontroliuojamas okupacinės vokiečių valdžios, pokaryje tęsė sovietų centrinio banko padalinio veiklą.

1989 m. gruodžio 15 d. Estijos TSR Aukščiausioji taryba oficialiai pranešė apie Estijos banko, teisių perėmėjo iš 1919 m. Estijos banko, veiklos atkūrimą nuo 1990 m. sausio 1 d. Bankui vadovauti paskirtas Rein Otsason (1931–2004). 1990 m. balandžio 12 d. Estijos Respublikos Aukščiausioji taryba priėmė sprendimą nuo 1991 m. gruodžio 24 d. pereiti prie nacionalinės valiutos. 1991 m. gruodžio 23 d. banko valdytoju paskirtas Siim Kallas. 1992 m. balandžio 8 d. atspausdintos pirmosios Estijos kronos, kurios buvo susietos su Vokietijos markėmis. Tais pačiais metais Estija tapo Tarptautinio valiutos fondo nare, Suomijos bankas pradėjo kotiruoti Estijos kroną. 1993 m. Estijos bankas ir penki komerciniai bankai prisijungė prie Tarptautinių tarpbankinių finansinių atsiskaitymų organizacijos SWIFT. 1998 m. gruodžio 31 d. ryšium su pasiruošimu įsivesti eurą buvo nustatytas fiksuotas valiutų kursas santykiu 1 EUR = 15,6466 EEK.

2004 m. gegužės 1 d. Estijos bankas tapo ECBS nariu ir Europos Centrinio Banko akcininku. Estijai patenkinus Mastrichto kriterijus, 2011 m. sausio 1 d. šalyje įvestas euras.

Estijos banko muziejus

Funkcijos
---------

Estijai atsisakius nacionalinės valiutos, centrinio banko funkcijos gerokai pasikeitė. Jei anksčiau jis tebuvo atsakingas už savo piniginio vieneto stabilumą, tai būdamas Europos centrinių bankų sistemos nariu, Estijos bankas vykdo vieningą euro zonos pinigų ir kreditų politiką. Vienu iš svarbiausių banko veiklos tikslų tapo kainų stabilumo užtikrinimas. Bankas ir toliau atsako už:

* Estijos bankų sistemos vystymą, patikimumą, stabilumą;
* finansų sistemos vystymą ir jos efektyvumą, vykdant mokėjimus ir atsiskaitymus;
* grynųjų pinigų poreikio patenkinimą.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Estijos bankas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali svetainė

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • REuropos Sąjungos centriniai bankai Europos Sąjunga |
| --- |
|  |
| Euro zonos nariai | 
• Austrijos nacionalinis bankas • Belgijos nacionalinis bankas • Kipro centrinis bankas • Estijos bankas • Suomijos bankas • Prancūzijos bankas • Vokietijos Bundesbankas • Graikijos bankas • Airijos centrinis bankas • Italijos bankas • Latvijos bankas • Lietuvos Bankas • Liuksemburgo centrinis bankas • Maltos centrinis bankas • Nyderlandų bankas • Portugalijos bankas • Slovakijos nacionalinis bankas • Slovėnijos bankas • Ispanijos bankas • Kroatijos nacionalinis bankas |
|  |
| Ne euro zonos nariai | 
• Bulgarijos nacionalinis bankas • Čekijos nacionalinis bankas • Danijos nacionalinis bankas • Vengrijos nacionalinis bankas • Lenkijos nacionalinis bankas • Rumunijos nacionalinis bankas • Švedijos bankas |
|  |
| ES institucijos | 
• Europos Centrinis Bankas • Europos centrinių bankų sistema • Europos investicijų bankas |

 |