|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Sagrada Família 2002
Sagrada Família
**Sagrada Família** (**Šv. Šeimynos bažnyčia**) – statoma bažnyčia Barselonoje, miesto simbolis, architekto Antoni Gaudi garsiausias kūrinys. Tai viena iš originaliausių bažnyčių pasaulyje.

Pabaigti yra du fasadai: Kančios (XX a. 9 deš. baigė kurti menininkas Josepas Maria Subirachas) bei Kristaus Gimimo fasadas (baigtas kurti A. Gaudi esant gyvam).

Kančios fasadas
---------------

Sagrada Família turėtų būti suvokiama kaip viduramžių katedra, kurioje kiekvienas elementas išreiškia kokį nors Biblijos motyvą ar krikščioniško tikėjimo aspektą. Gaudi architektūra buvo neatskiriama nuo jį įkvėpusios krikščionybės. Šventovė buvo skirta Šventajai Šeimai pagerbti.

### Kristaus kančia

Kančios fasadas vaizduoja Jėzaus kančias ir egzekuciją. Priebažnytyje sutelkta 12 skulptūrų grupių, kurios išrikiuotos trimis eilėmis. Pirmojoje pavaizduota Paskutinės vakarienės scena, po jos eina Jėzaus suėmimas Getsemanės sode, o trečiojoje vaizduojamas išdaviko Judo bučinys.

### Nuplakimas

Nuplakimo scenoje Jėzus vaizduojamas pririštas prie stulpo ant trijų laiptelių, kurie simbolizuoja tris kančios dienas. Už šios grupės įrengtas labirintas metaforiškai vaizduoja vienišo Kristaus iki kryžiaus. Tarp apatinėje grupėje, dešinėje, išdėstytų skulptūrų išsiskiria Piloto, plaunančio rankas ir išsižadančio atsakomybės dėl Kristaus mirties, scena. Viršuje rauda „Trys Marijos".

### Šventoji skraistė

Centrinės skulptūros vaizduoja Jėzaus nukryžiavimo scenas, o greta raitas romėnų centurionas, įrėžęs kalaviją Jėzui į šoną. Baigiamojoje scenoje vaizduojamos Jėzaus laidotuvės. Manoma, kad Nikodemo, tepančio Kristaus kūną, figūra, – skulptoriaus Subirachso autoportretas.

Kristaus Gimimo fasadas
-----------------------

Šiaurinis Kristaus gimimo fasadas (žvelgiantis į Carrer Marina), buvo baigtas Gaudi esant gyvam. Šis fasadas yra nuosaikesnių formų nei Kančios fasadas: dauguma skulptūrų tik vos išsiskiria sienos paviršiuje, dėl to jos sunkiai atpažįstamos.

### Tikėjimas, Viltis ir Meilė

Fasadą puošiantys ornamentai sutelkti aplink bažnyčios duris, kuriose vaizduojami Tikėjimas, viltis ir krikščioniškoji Meilė. Daugybė gyvūnų simbolių išreiškia krikščionybės pastovumą ir tvirtumą bei pokyčių jėgas. Keturi angelai pranašauja artėjančią pasaulio pabaigą.

### Vilties durys

Apatiniai drožiniai vaizduoja bėgimą į Egiptą ir vaikelių žudynes. Čia pavaizduotos ir Jėzaus tėvų bei senelių skulptūros. Virš durų atpažįstama nuoroda į šventąjį Katalonijos Monserrat kalną.

### Tikėjimo durys

Šių durų scenos perteikia ištraukas iš Evangelijos ir krikščionių teologijos. Sąramoje virš durų iškyla Jėzaus širdis. Vaizduojamas Marijos apsireiškimas Elžbietai, jos pusbroliui ir Jono Krikštytojo motinai. Kitoje scenoje Jėzus vaizduojamas savo tėvo dirbtuvėse su plaktuku ir kirtikliu rankose.

### Meilės durys

Dvigubas Meilės duris skiria kolona, kurioje vaizduojama Jėzaus genealogija. Trys Karaliai atpažįstami apačioje, kairėje durų pusėje. Priešais juos- piemenys. Virš Kristaus gimimo scenos matyti spinduliuojanti žvaigždė. Aukščiau vaizduojamas apreiškimas Švč. Mergelei Marijai ir scena, kaip Jėzus vainikuoja Mariją.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Barselonos Šv. Šeimynos bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • R Pasaulio paveldo objektai Ispanijoje |
| --- |
|  |
| Galisija, Astūrija ir Kantabrija | 
Altamiros urvas ir Šiaurės Ispanijos paleolitinis urvų menas (1985) · Ovjedo ir Astūrijos karalystės paminklai (1985) · Santjago de Kompostelos senamiestis (1985) · Santjago de Kompostelos kelias (1993) · Lugo romėnų sienos (2000) · Heraklio bokštas (2009) | Ispanijos vėliavaIspanijos vėliava |
|  |
| La Riocha ir Baskija | 
San Miljan de la Kogolijos vienuolynai (1997) · Biskajos tiltas (2006) · Karpatų ir kitų Europos regionų pirmykščiai bukų miškai (2017, kartu su 19 kitų valstybių) |
|  |
| Kastilija | 
Eskorialio vietovė ir vienuolynas (1984) · Burgoso katedra (1984) · Segovijos senamiestis ir Akvedukas (1985) · Avilos senamiestis su Extra-Muros bažnyčiomis (1985) · Toledo istorinis centras (1986) · Salamankos senamiestis (1988) · Kuenkos istorinis įtvirtintas miestas (1996) · Las Médulas (1997) · Alkala de Henareso universitetas ir vidinė teritorija (1998) · Atapuerkos archeologinė vietovė (2000) · Aranchueso kultūrinis kraštovaizdis (2001) · Koa slėnio ir Siega Verdės paleolitinio meno vietovės (2010, kartu su Portugalija) · Gyvsidabrio kasyklų paveldas Idrijoje ir Almadene (2012, kartu su Slovėnija) · Paseo del Prado ir Buen Retiro, meno ir mokslo kraštovaizdis (2021) |
|  |
| Aragonas | 
Aragono Mudecharų architektūra (1986) · Pirėnai – Monte Perdidas (1997, kartu su Prancūzija) |
|  |
| Katalonija ir Valensija | 
Antoni Gaudí statiniai Barselonoje (1984, 2005) · Pobleto vienuolynas (1991) · Loncha de la Seda Valensijoje (1996) · Katalonų muzikos rūmai ir Šv. Pauliaus ligoninė Barselonoje (1997) · Pirėnų pusiasalio Viduržemio jūros baseino uolų menas (1998) · Tarakono archeologinis ansamblis (2000) · Elčės palmių giraitė (2000) · Boji slėnio katalonų romaniškosios bažnyčios (2000) |
|  |
| Estremadura | 
Kasereso senamiestis (1986) · Meridos archeologinis ansamblis (1993) · Gvadalupės Šv. Marijos vienuolynas (1993) |
|  |
| Andalūzija | 
Kordobos istorinis centras (1984) · Alhambra, Cheneralifė ir Albaisinas Granadoje (1984) · Sevilijos katedra, alkasaras ir Indijų archyvas (1987) · Donjanos nacionalinis parkas (1994) · Ubedos ir Baesos renesanso paminklų ansambliai (2003) · Antekeros dolmenai (2013) · Medina Azahara (2018) |
|  |
| Salos | 
Garachonajaus nacionalinis parkas (1986) · Ibisa – bioįvairovė ir kultūra (1999) · San Kristobal de la Lagūna (1999) · Teidės nacionalinis parkas (2007) · Sera de Tramuntanos kultūrinis kraštovaizdis (2011) · Risco Caido ir šventieji kalnai Gran Kanarijos kultūriniame kraštovaizdyje (2019) |
|  |
|  Nematerialaus paveldo objektai |

 |