| **Jack W. Szostak** |
| --- |
|  |
| Jack William Szostak |
| Gimė | 1952 m. lapkričio 9 d. (70 metų)Jungtinė Karalystė |
| Tautybė | Britanijos lenkas |
|  |
| Veikla | biologas |
| Organizacijos | Harvardo medicinos mokykla  Howard Hughes medicinos institutas |
|  |
| Alma mater | McGill Universitetas  Cornell universitetas |
|  |
| Žymūs apdovanojimai |
| Nobelio fiziologijos ir medicinos premija (2009)  Laskerio apdovanojimas (2006) |
|  |
|  **Vikiteka** | Jack William Szostak |

**Jack William Szostak** (g. 1952 m. lapkričio 9 d. Jungtinė Karalystė) yra Didžiojoje Britanijoje dirbantis biologas ir genetikos profesorius Harvardo medicinos mokykloje, taip pat *Aleksandro Ričo pasižymėjęs tyrėjas* Masačusetso nespecializuotoje ligoninėje. 2009 m. gavo Nobelio fiziologijos ir medicinos premiją kartu su Elizabeth Blackburn ir Carol W. Greider už tai, kad atrado kaip chromosomos yra saugomos telomerų.

Gyvenimas
---------

Szostak gimė Londone, užaugo Montrealyje ir Otavoje. Nors ir nekalba lenkiškai, viename interviu pripažino prisimenąs savo lenkiškas šaknis Jis lankė Riverdeilo vidurinę mokyklą Kvebeke, kurią baigė 15 metų, gavęs apdovanojimą už mokslą. 19 metų gavo bakalaurą citologijos srityje, Mc Gill universitete. 1970 m. dalyvavo The Jackson Laboratory vasaros studentų programoje, vadovaujamas mokslų daktaro Chen K. Chai. Szostak gavo savo daktaro laipsnį biochemijos srityje, Cornell universitete dar prieš persikeldamas į Harvardo medicinos mokyklą, kur įkūrė savo laboratoriją *Sidnio Farberio vėžio institute*. 1984 m. Hovardas Gudmenas nuviliojo jį į Masačusetso nespecializuotosios ligoninės Molekulinės biologijos departamentą. 1988 m. tapo profesoriumi ir etatiniu darbuotoju Harvardo medicinos mokykloje.

Tyrimai
-------

Szostak įnešė savo indėlį į genetiką. Jis pripažintas pirmuoju pasaulyje, kuris sukūrė dirbtinę mielių chromosomą. Šis atradimas padėjo mokslininkams sudaryti žinduolių genų žemėlapį ir išvystyti genų manipuliavimo technologijas. Jo pasiekimai taip pat naudojami Žmogaus genomo projekte.

Jo atradimai padėjo atskleisti, kaip vyksta chromosomų rekombinacija – genų persigrupavimas, vykstantis per mejozę – taip pat telomerų funkciją.

Šiuo metu jo laboratorija dirba siekdama suprasti gyvybės kilmę Žemėje, bei mėgina sukonstruoti dirbtinę gyvą ląstelę.

Apdovanojimai
-------------

Už savo darbus Szostak gavo ne vieną apdovanojimą. Jis yra National Academy of Sciences, American Academy of Arts and Sciences ir New York Academy of Sciences narys. Apdovanojimai:

* *United States National Academy of Sciences* apdovanojimas molekulinės biologijos srityje
* Hans Sigrist Prize, Berno universitetas, Šveicarija
* *Genetics Society of America* gavo medalį
* 2006-ųjų *Laskerio apdovanojimas*
* 2008-ųjų *Dr A.H. Heineken* premija
* 2009-ųjų *Nobelio fiziologijos ir medicinos premija* (kartu su Elizabeth Blackburn and Carol W. Greider)

Šaltiniai
---------

1. ↑   I want to get to know first steps of evolution – Interview with Jack Szostak (in Polish) „Moi pradziadowie wyemigrowali z Polski do USA. Ja urodziłem się w Londynie, a potem mieszkałem w Kanadzie. Niestety, nie mówię po polsku, ale chętnie przyznaje się do swoich polskich korzeni"(English translation: „My grandparents emigrated from Poland to the U.S.A. I was born in London, and then lived in Canada. Unfortunately, I do not speak Polish, but I eagerly confess to my Polish roots")
2. ↑   Archyvuota kopija 2009-10-22 iš Wayback Machine projekto. „Blackburn, Greider, and Szostak share Nobel". Dolan DNA Learning Center.  Archyvuota kopija 2009-10-22 iš Wayback Machine projekto.. Nuoroda tikrinta 2009-10-05.