recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| **Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla** |
| [[Vaizdas:|Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla herbas|center|100px]] |
| [[Vaizdas:|Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla|250px]] |
| **Adresas** | Laučiai, Šilutės raj. |
| **Direktorius(-ė)** | Birutė Dauskartienė |
| **Mokinių skaičius** | {{{skaičius}}} |
| **Įkūrimo data** | 1739 m. |
| **Uždarymo data** | 2009 m. |
| **Išleista laidų** |  |
| **Pedagogų skaičius** | 14 |

**Šilutės rajono Laučių Mikelio Hofmano pagrindinė mokykla** – buvusi dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Šilutės raj. Laučiuose, vykdžiusi priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir papildomo ugdymo programas lietuvių kalba iki 2009 m. rugpjūčio 31 d.

Istorija
--------

Laučių kaime pirmoji mokykla įkurta 1739 m. 1825 m. atleidus mokytoją, mokykla perkelta į Ramučių kaimą, mokymas vyko lietuvių kalba. Sustiprėjus vokietinimui ), Laučių k. 1899 m. įsteigta vokiška mokykla. 1901 m. pastatytas specialus pastatas. Iki Antrojo pasaulinio karo pabaigos veikė 4 klasių mokykla. Paskutinis šios mokyklos vedėjas buvo E. Schutzler (1887-1971 m.)

1945 m. rugsėjo mėn. pastate dar išdaužytais stiklais prasidėjo mokslo metai. 1955 m. įvedus privalomą septynmetį mokymą, mokykla pavadinta Jonaičių septynmete mokykla. Taip vadinosi kolūkis, kurio ribose ji buvo. 1958 m. išleista pirmoji septintokų laida. Padaugėjus mokinių, 1961 m. Laučių mokyklai ūkio direktoriaus Stasio Gečo ir mokyklos direktoriaus Vytauto Mizerio iniciatyva, pastatytas naujas pastatas su sporto sale. 1962 m. išleista pirmoji aštuntokų laida. Perėjus prie devynmečio mokymo, padaugėjo mokinių, todėl 1991 m. mokykla įsigijo šalia esantį vaikų darželį. Buvo įrengta valgykla. 1999 m. mokykla tapo dešimtmete.

1999 m. Jonaičių pagrindinė mokykla minėjo pirmos Laučių kaime įsteigtos mokyklos 260-metį. Ta proga, remiantis surinkta medžiaga, mokyklai suteiktas Mažosios Lietuvos lietuvių poeto Mikelio Hofmano (Ateivio) vardas.

2009 m. mokykla reorganizuota prijungiant ją prie Šilutės Pamario pagrindinės mokyklos ir tapo jos skyriumi, kuris po kelerių metų dėl mokinių stokos buvo uždarytas.

Direktoriai
-----------

* 1955 m. V. Pareigis;
* 1958 m. Vytautas Mizeras;
* 1962 m. A. Merkys;
* 1964 m. V. Turkus;
* 1965 m. J. Dirvonskas;
* 1968 m. J. Jatautienė;
* 1986 m. Birutė Dauskartienė.

Mokiniai
--------

* Dainora Abukevičienė-Pociutė ir Birutė Jatautaitė, apgynusios humanitarinių mokslų daktaro vardus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Bažnytinėje knygoje Catalogus Confilentium ex locu germano 1729-1746 (Šv. Sakramentą priėmusiųjų sąrašas) aptiktas sąrašas: 1739 prie Dievo stalo ėjo Laučių mokyklos mokytojas G. Hekendorfas.
2. ↑  1873 m. liepos 24 d. vyriausiojo prezidiumo nutarimai
3. ↑  Apie mus. Lauciai.lt (tikrinta 2022-06-16).
| Berklisangl. *Berkeley* |
| --- |
| *Berklio panorama* |
|  |
| 

BerklisBerklis

37°52′0″ š. pl. 122°16′0″ v. ilg.﻿ / ﻿37.86667°š. pl. 122.26667°r. ilg.﻿ / 37.86667; 122.26667﻿ (Berklis (Kalifornija))Koordinatės: 37°52′0″ š. pl. 122°16′0″ v. ilg.﻿ / ﻿37.86667°š. pl. 122.26667°r. ilg.﻿ / 37.86667; 122.26667﻿ (Berklis (Kalifornija)) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-8)------ vasaros: (UTC-7) |
|  |
| **Valstybė** | Jungtinių Amerikos Valstijų vėliava Jungtinės Amerikos Valstijos |
| **Valstija** | Kalifornija Kalifornija |
| **Apygarda** | Alamedos apygarda |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 112 580  |
| **Plotas** | 45,8 km² |
| **Tankumas** (2010) | 2 458 žm./km² |
| **Altitudė** | 0–400 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Berklis |

**Berklis** (angl. *Berkeley*) – miestas JAV vakaruose, Kalifornijoje, Ramiojo vandenyno San Francisko įlankos rytinėje pakrantėje; San Francisko priemiestis. Ribojasi su Oklandu, Emerviliu, Olbaniu. Rytinę miesto ribą sudaro Berklio kalvos.

Berklis yra svarbus visos Kalifornijos edukacinis, technologijų ir industrinis centras. Čia įsikūręs vienas prestižiškiausių pasaulyje – Kalifornijos universitetas. Taip pat yra Lawrence Berkeley nacionalinė laboratorija, teologijos sandrauga, medicinos centras. Mašinų gamybos ir elektronikos, metalo apdirbimo, chemijos, maisto pramonė.

Kalifornijos universitetas
Apie 60 % Berklio gyventojų yra baltieji, gausu iš Azijos kilusių žmonių (19 %, kinai, indai, japonai, korėjiečiai, filipiniečiai), juodaodžių (10 %), lotynoamerikiečių (11 %). Berklis pagal politines pažiūras yra vienas liberaliausių JAV miestų.

Berklio garbei pavadintas cheminis elementas berklis, atrastas Kalifornijos universitete.

Istorija
--------

Berklio įkūrimas siejamas su 1886 m. čia įsteigtu Kalifornijos koledžu. Iki tol čia buvo įsikūrusios tik Oklando apylinkių rančos. 1876 m. Berklį pasiekė geležinkelio atšaka iš Oklando. XIX a. prasidėjo sparti urbanizacija, kurią sutrikdė 1906 m. San Francisko žemės drebėjimas. 1909 m. Berkliui suteiktas miesto (*city*) statusas. Po II pasaulinio karo Berklyje suklestėjo liberalizmo dvasia, prasidėjo hipių, antikariniai judėjimai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 61
**Savitoji galia** (arba **santykinė galia)** – santykinis dydis, leidžiantis tarpusavyje palyginti įvairių rūšių variklius ar kitus judriųjų įrenginių energijos šaltinius. Santykinė galia yra bet kokio variklio ar energijos šaltinio (pvz. akumuliatoriaus, el. kondensatoriaus, branduolinio kuro) darbinė savybė. Ji taip pat naudojama ir kaip visos transporto priemonės darbinė savybė, tik tada priemonės variklio galia yra padalinama iš viso transporto priemonės svorio (arba masės). Tokiu būdu šis dydis tampa nepriklausomas nuo transporto priemonės dydžio. Gamintojai dažnai nurodo santykinės galios didžiausiąją vertę, tačiau tikroji vertė gali skirtis, jei variklis dirba nepilna apkrova. 

Savitoji galia matematiškai išreiškiama kaip galios ir masės santykis: 

```
{\displaystyle {\overline {P}}\_{m}={P \over m}}. 
```

SI sistemoje savitosios galios matavimo vienetas yra W/kg.

Pavyzdžiai
----------

Įprastinis turbokompresorinis V8 rūšies dyzelinis variklis, sveriantis 380 kg, gali išvystyti 250 kW galią. Tokio variklio savitoji galia yra {\displaystyle {\overline {P}}\_{m}=}0,65 kW/kg. 

Didelės savitosios galios įrenginiuose dažnai sutinkamos turbinos. Taip yra dėl jų gebėjimo veikti labai dideliu greičiu. Pavyzdžiui, pagrindiniai erdvėlaivio „Space Shuttle" leidimo varikliai naudoja turbininius siurblius raketinio kuro sudėtinių medžiagų (suskystinto deguonies ir suskystinto vandenilio) tiekimui į raketinio variklio degimo kamerą. Pavyzdžiui, skysto vandenilio turbininis siurblys dydžiu yra panašus į automobilio variklį (sveria apie 352 kg ir išvysto 53,6 MW galią), todėl jo santykinė galia yra {\displaystyle {\overline {P}}\_{m}=}153 kW/kg.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
Berlyno laisvasis universitetas
Berlyno laisvojo universiteto Botanikos sodas
Berlyno laisvojo universiteto biblioteka
**Berlyno laisvasis universitetas** (vok. *Die Freie Universität Berlin*, sutrumpintai *FU Berlin*) – aukštoji mokykla Berlyne, Dalemo rajone, vienas didžiausių Vokietijos universitetų.

Universitete studijuoja 34 000 studentų (2007 m.), dirba 4871 darbuotojas, iš jų 415 profesorių.

Istorija
--------

Įsteigtas 1948 m. lapkričio 4 d. kai senasis Berlyno universitetas po Antrojo pasaulinio karo liko TSRS kariuomenės okupacinėje zonoje, pavadintoje „Vokietijos Demokratinė Respublika".

Nuo 1989 m. universitete studijuoja nemažai studentų iš Lietuvos. 2007 m. jį baigė 12 lietuvių.

Fakultetai
----------

Veikia 12 fakultetų: 

* Biologijos, chemijos ir farmacijos,
* Edukologijos ir psichologijos,
* Ekonomikos,
* Istorijos ir kultūros,
* Filosofijos ir humanitarinių mokslų,
* Fizikos,
* Politinių ir socialinių mokslų,
* Teisės,
* Matematikos ir informatikos,
* Medicinos,
* Veterinarijos,
* Žemės tyrinėjimų.
* Yra biblioteka, įkurta 1952 m. botanikos sodas ir muziejus. Universitetui priklauso apie 100 institutų ir mokslo tyrimų centrų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Berlyno laisvasis universitetas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 103 psl.

Nuorodos
--------

Koordinatės: 52°27′11″ š. pl. 13°17′26″ r. ilg.﻿ / ﻿52.45306°š. pl. 13.29056°r. ilg.﻿ / 52.45306; 13.29056


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Berlyno laisvasis universitetas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Freien Universität Berlin
**Savivaldybės įmonė** (**SĮ**), **komunalinė įmonė** (**KĮ**) - savivaldybei priklausanti arba jos įsteigta įmonė.

Lietuvoje
---------

Savivaldybės įmonė Lietuvoje yra iš savivaldybės turto įsteigta arba įstatymų nustatyta tvarka savivaldybei perduota įmonė, kuri nuosavybės teise priklauso savivaldybei ir jai perduotą ir jos įgytą turtą valdo, naudoja bei juo disponuoja patikėjimo teise. Savivaldybės įmonės tikslas – teikti viešąsias paslaugas, gaminti produkciją ir vykdyti kitą veiklą siekiant tenkinti viešuosius interesus.

Įmonė yra ribotos civilinės atsakomybės viešasis juridinis asmuo. Savivaldybės įmonės pavadinime turi būti jos teisinę formą nusakantys žodžiai „Savivaldybės įmonė" arba šių žodžių santrumpa „SĮ".

Įmonė privalo turėti bent vieną sąskaitą banke. Įmonės buveinė turi būti Lietuvos Respublikoje.
Įmonė savo veikloje vadovaujasi LR civiliniu kodeksu, LR valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymu, kitais teisės aktais bei savo įstatais.

SĮ pavyzdžiai - SĮ „Susisiekimo paslaugos" (teikia viešojo transporto paslaugas, valdo autobusų ir troleibusų parkus), SĮ „Vilniaus planas" (Vilnius), taip pat SĮ „Santakos butų ūkis", Kauno savivaldybės įmonė „Kapinių priežiūra" (Kaune) ir kt.

Taip pat skaitykite
-------------------

* *Public Social Private Partnership*

Literatūra
----------

* Felix Böllmann: *Formalprivatisierung kommunaler Aufgabenerfüllung und Transformation - Rechtsökonomische Analyse am Beispiel Russlands und Ostdeutschlands*, Leipziger Universitätsverlag, Leipzig 2007, ISBN 978-3-86583-169-9.
* Werner Hoppe/Michael Uechtritz (Hrsg.): *Handbuch Kommunale Unternehmen*, 2. Aufl. Verlag Dr. Otto Schmidt, Köln 2007, ISBN 978-3-504-40090-3.

Nuorodos
--------

* Verband kommunaler Unternehmen e. V. savivaldybės įmonių Vokietijoje sąjunga **(**vok.**)**
* LR valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymas


[[
| Karunas |
| --- |
| Karunas Ahvaze Karunas Ahvaze |
| **Ilgis** | 820 km |
| **Baseino plotas** | 60 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 770 m³/s |
| **Ištakos** | Zagroso kalnai |
| **Žiotys** | Šat al Arabas |
| **Šalys** | Irano vėliava Iranas |
|  |
|  **Vikiteka** | Karunas |

**Karunas** (pers. کارون = *Kārūn*) – vandeningiausia ir vienintelė laivuojama Irano upė; Šat el Arabo kairysis intakas. Prasideda Zagroso kalnuose, daugiau kaip 3000 m aukštyje (į šiaurės vakarus nuo Šurabo), teka siaurais giliais tarpekliais keliskart keisdamas tekėjimo kryptį (teka į pietryčius, pasuka į vakarus, šiaurės vakarus). vėliau teka Mesopotamijos žemuma. Deltoje skyla į dvi atšakas (viena teka į Šat al Arabą, kita – tiesiai į Persijos įlanką) ir suformuoja Abadano salą, kurioje įsikūręs Abadano miestas.

Kiti dideli miestai prie Karuno: Šuštaras, Ahvazas, Choramšehras.

Didžiausias intakas – Dizas (dešinysis).

Ant upės pastatytos keturios hidroelektrinės. Vanduo naudojamas Isfahano oazės drėkimimui. Laivuojamas iki Ahvazo.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Karun (Kārūn, Karùnas)*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 200
**SPIN** (angl. *Simple Promela Interpreter*) - bendro pobūdžio priemonės, skirtos griežtai ir dažniausiai automatizuotai patikrinti, ar platinamos programinės įrangos modelis yra teisingas.

Istorija
--------

SPIN buvo parašyta Gerard J. Holzmann ir kitų Unix grupės asmenų dirbančių Kompiuterinių technologijų tyrimų centre "Bell Labs", 1980 m. pradžioje. 

Nuo 1991 m. prieinama laisvai. 

Nuo maždaug 1995 m. buvo rengiami metiniai SPIN seminarai vartotojams, mokslininkams, besidomintiems modelių tikrinimu. 

2001 m. Kompiuterinės technikos asociacija apdovanojo SPIN savo programinės įrangos apdovanojimu.

Veikimas
--------

Tikrinamos sistemos aprašytos Promela (proceso Meta kalba), kuri palaiko asinchroninius algoritmus kaip ne deterministiniai automatai. Parametrai kurie yra tikrinami yra išreiškiamas pagal Linijinio laiko logikos formules (*Linear Temporal Logic*, LTL)), kurios yra neveiksmingos, o tada keičiami į Buchi automatus kaip dalis modelio patikrinimo algoritmo. Be modelio patikrinimo, SPIN taip pat gali veikti kaip simuliatorius, sekti vieną pasirinktą vygdymo kelią per sistemą ir pateikti užfiksuotus vykdymo rezultatus vartotojui.

Skirtingai nuo daugelio modelių tikrinimo sistemų, pati SPIN sistema iš tikrųjų neatlieka modelio tikrinimo, o tik sukuria C šaltinius modelių specifinių problemų tikrinimui. Šis metodas leidžia sutaupyti atminties ir didina našumą, taip pat, leidžia tiesiogiai įterpti C kodo gabaliukus į modelį. SPIN taip pat siūlo daug galimybių toliau spartinti modelio patikros procesą ir saugoti atmintį, kaip antai:

* ne pilnų užsakymų sumažinimas;
* būsenos suspaudimas;
* bitų būsenos maiša (vietoje to kad saugoti visą būseną, tik jų maišos kodas yra prisimenamas bitų lauke, tai sutaupo daug atminties, tačiau prarandamas detalumas);
* silpnas teisingumo vykdymas.

Literatūra
----------

* Holzmann, G. J. *The SPIN Model Checker: Primer and Reference Manual*. Addison-Wesley, 2004. ISBN 0-321-22862-6.

Nuorodos
--------

* SPIN tinklavietė
| **Zigmuntas Kenstovičiuslenk. *Zygmunt Kęstowicz*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1921 m. sausio 24 d.Šakiai, Lietuva |
| Mirė | 2007 m. kovo 14 d. (86 metai)Varšuva, Lenkija |
| Palaidotas (-a) | Povonzkų kapinės |
|  |
| Veikla | Aktorius |
|  |
|  **Vikiteka** | Zygmunt Kęstowicz |

Aktoriaus kapas
**Zigmuntas Kenstovičius** (lenk. *Zygmunt Kęstowicz*) (1921 m. sausio 24 d. Šakiuose, Lietuva – 2007 m. kovo 14 d. Varšuvoje, Lenkija) – lenkų teatrų, filmų ir TV serialų aktorius.

Biografija
----------

Gimė 1921 m. sausio 24 d. Šakiuose. Vaikystę praleido Pastovyje, kur jo tėvams priklausė vaistinė. 1939 m. pradėjo studijuoti teisę Vilniaus universitete. Prasidėjus karui perėjo dirbti į teatrą – pradžioje Vilniuje 1940–1945 m. vėliau Balstogėje 1945–1947 m. Krokuvos kameriniame teatre 1947–1948 m. Krokuvos dramos teatre 1948–1950 metais.

Nuo šeštojo dešimtmečio pradžios jis savo gyvenimą susiejo su Varšuva, kurios teatruose atliko daugiau kaip 200 vaidmenų. 1950–1952 m. vaidino Varšuvos *Lenkų teatre*, 1952–1956 m. Nacionaliniame teatre, 1952–1957 m. Liaudies teatre, 1957–1960 m. komedijų teatre, 1962–1965 m. klasikiniame teatre, 1965–1966 m. *Lenkų teatre*, 1966–1985 m. dramos teatre, 1985–1990 m. savanorių teatre. Jis taip pat žinomas kino aktorius, vaidinęs apie 30 lenkiškų filmų, kuriuos statė tokie garsūs režisieriai kaip Jerzy Kawalierowicz ir Andrzej Wajda. 1997–2007 m. vaidino viemame iš populiariausių Lenkijos TV serialų *Klan*, kur atliko *Władysław Lubicz* vaidmenį.

1987 m. įkūrė fondą neįgaliesiems vaikams „Suteikti galimybę". Aktorius BNS korespondentui ne kartą labai nuoširdžiai pasakojo apie Lietuvą – savo tikrąją tėvynę. Aktoriui už jo kūrybą buvo suteikta daug įvairių Lenkijos apdovanojimų ir ordinų, iš kurių vienas buvo Šypsenos Ordinas. Mirė 2007 m. kovo 14 d. Varšuvoje, palaidotas Povonzkų kapinėse.

Filmografija
------------

### Filmai

* 1953: *Pościg*
* 1954: *Autobus odjeżdża 6.20*
* 1956: *Cień*
* 1958: *Baza ludzi umarłych*
* 1963: *Dwa żebra Adama*
* 1965: *Jutro Meksyk*
* 1967: *Cześć kapitanie*
* 1967: *Paryż - Warszawa bez wizy*
* 1969: *W każdą pogodę*
* 1970: *Epilog norymberski*
* 1970: *Pejzaż z bohaterem*
* 1970: *Portfel*
* 1970: *Zapalniczka*
* 1971: *Trochę nadziei*
* 1972: *Podróż za jeden uśmiech*
* 1973: *Die Schlüssel*
* 1975: *W te dni przedwiosenne*
* 1976: *Karino*
* 1977: *Żołnierze wolności*
* 1978: *Bez znieczulenia*
* 1979: *Sekret Enigmy*
* 1979: *Tajemnica Enigmy*
* 1981: *Okolice spokojnego morza*
* 1990: *Korczak*

### TV Serialai

* 1964: *Barbara i Jan*
* 1965: *Dzień ostatni - dzień pierwszy*
* 1968: *Stawka większa niż życie*
* 1970: *Czterej pancerni i pies*
* 1971: *Podróż za jeden uśmiech*
* 1973: *Czarne chmury*
* 1973: *Janosik*
* 1973: *Stawiam na Tolka Banana*
* 1974: *Karino*
* 1974: *Najważniejszy dzień życia*
* 1976: *Polskie drogi*
* 1976: *Szaleństwo Majki Skowron*
* 1997–2007: *Klan*

Nuorodos
--------

* Biografija www.imdb.com (angl.);
* Biografija I (lenk.);
* Biografija II (lenk.);
* Filmografija (lenk.)[neveikianti nuoroda];
* Nuotraukos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Lenkijoje mirė lietuvių kilmės aktorius Z. Kęstowiczius
| **Vladislovas Kozlovskislenk. *Władysław Kozłowski***  |
| --- |
|  |
| Vladislovo Kozlovskio portretas |
| Gimė | 1832 m. rugsėjo 7 d.Berdyčivas, Rusijos imperija |
| Mirė | 1899 m. rugpjūčio 9 d. (66 metai)Lvovas |
| Palaidotas (-a) | Lyčiakovo kapinės |
| Vaikai | lenkų filosofas, sociologas, psichologas, literatas, 1863 m. sukilimo dalyvis |

**Vladislovas Kozlovskis** (lenk. *Władysław Kozłowski*; 1832 m. rugsėjo 7 d. Berdyčivas, dab. Ukraina – 1899 m. rugpjūčio 9 d. Lvovas) – lenkų filosofas, sociologas, psichologas, literatas, 1863 m. sukilimo dalyvis.

Biografija
----------

Vladislovas Kozlovskis gimė 1832 m. rugsėjo 7 d. Berdyčeve, Rusijos imperijoje. 1844–1852 m. jis mokėsi Žitomyro gimnazijoje. Nuo vaikystės turėjo regos problemų. Baigęs gimnaziją 1852 m. įstojo į Kijevo šv. Vladimiro universiteto teisės fakultetą. Po metų perėjo į Medicinos fakultetą. Dėl pinigų stygiaus mokslus dažnai nutraukdavo. Studijų metais bičiuliavosi su lenkų istoriku Marijanu Dubieckiu, istoriku ir rašytoju Juozapu Tretiaku, lenkų geologu Aleksandru Čekanovskiu bei Konstantinu Helskiu.

1860 m. V. Kozlovskis išlaikė egzaminus ir tapo nuolatiniu lenkų kalbos mokytoju Bila cerkvoje. Mokytojavo iki 1862 m. 1863–1868 m. V. Kozlovskis apsistojo Paryžiuje, kur lankė paskaitas Sorbonos universitete ir Prancūzijos koledže, daugiausia studijavo psichologijos disciplinas. Tuo metu jo finansinė padėtis buvo labai sunki, o akių problemos apsunkino studijas. 1868 m. V. Kozlovskis išvyko į Serbiją, o 1872 m. – į Lvovą. Gyvendamas Lvove Kozlovskis atsidėjo literatūrinei kūrybai ir vedė privačias literatūros pamokas. 1882 m. Kozlovskis tapo Austrijos piliečiu ir tokiu būdu išsirūpino teisę gauti stipendiją. Gauta finansinė parama padėjo jam atsidėti literatūriniam ir filosofiniam darbui.

V. Kozlovskis kartu su savo bičiuliu profesoriumi Benediktu Dybovskiu aplankė Adomo Mickevičiaus gimtąjį miestą. Paskutinius savo gyvenimo metus Kozlovskis praleido „Dohmso" vardo prieglaudoje.

V. Kozlovskis buvo Osolinskių vardo bibliotekos rėmėjas.

Vladislovas Kozlovskis mirė 1899 m. rugpjūčio 9 d. palaidotas Lyčiakovo kapinėse, Lvove.

Kūrybinė veikla
---------------

V. Kozlovskis išleido keletą knygų: „Współczesne kierunki filozoficzne" (1885–1886 m.), „Stanowisko filozofii doświadczalnej wobec intuicyjnej" (1888 m.), „Współczesne kierunki filozoficzne" (1885 m.), „Logika elementarna" (1891). Taip pat publikavo nemažai straipsnių literatūrine, filosofine tematika žurnale „Prawda. Tygodnik Polityczny, Społeczny i Literacki".

Nuorodos
--------

1. ↑  Elwira Kosnarewicz: Kozłowski Władysław. W: Słownik psychologów polskich. Elwira Kosnarewicz, Teresa Rzepa, Ryszard Stachowski (red.). Poznań: Instytut Psychologii UAM, 1992, s. 124–125.
2. ↑  Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana Saturnina Sikorskiego (1892–1914).
3. ↑  Glausta Vladislovo Kozlovskio biografija.
| Karuaru*Caruaru* |
| --- |
|        |
| *Karuaru bažnyčia* |
|  |
| 

KaruaruKaruaru

8°16′50″ p. pl. 35°58′30″ v. ilg.﻿ / ﻿8.28056°š. pl. 35.97500°r. ilg.﻿ / 8.28056; 35.97500﻿ (Karuaru)Koordinatės: 8°16′50″ p. pl. 35°58′30″ v. ilg.﻿ / ﻿8.28056°š. pl. 35.97500°r. ilg.﻿ / 8.28056; 35.97500﻿ (Karuaru) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC-3) |
|  |
| **Valstybė** | Brazilijos vėliava Brazilija |
| **Regionas** | Brazilijos Šiaurės rytų regionas |
| **Valstija** | Pernambukas Pernambukas |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1857 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2010) | 319 579  |
| **Altitudė** | 545 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Karuaru |

**Karuaru** (port. *Caruaru*) – miestas šiaurės rytų Brazilijoje, Pernambuke, prie Ipožukos upės, 130 km į vakarus nuo Resifės. Yra oro uostas, miestą kerta Resifės–Salgeiro plentas ir geležinkelis. Tekstilės ir siuvimo, avalynės, maisto (ypač cukraus), kosmetikos, farmacijos, baldų, keramikos pramonė. Prekybinis regiono, kuriame auginamos pupelės, medvilnė, kukurūzai, manijokai bei verčiamasi galvijininkyste, centras. Vystomi tradiciniai amatai (ypač puodininkystė), vyksta žemės ūkio mugės. Karuaru veikia Pernambuko universiteto filialas, molio ir dar keletas muziejų.

Istorija
--------

XIX a. vid. Karuaru vietoje pastatyta koplyčia, vėliau – bažnyčia. Apie ją pradėjo augti gyvenvietė. Miesto teisės suteiktos 1857 m. Geležinkelis Karuaru pasiekė 1895 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Karuaru*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
Wix|  |
| Forma | akcinė bendrovė |
| Pramonė | Informacinės technologijos |
| Įkurta | 2006 m. |
| Centrinė būstinė | Tel Avivas, Izraelis |
| Paslaugos | tinklaraštija |
| Padaliniai | DeviantArt |
| Tinklalapis | www.wix.com |

„**Wix**" – pusiau mokama turinio valdymo sistema, teikianti tinklalapių talpinimo, tinklaraštijos, elektroninės komercijos paslaugas.

Pagrindiniai šios turinio valdymo sistemos konkurentai – „Automattic" bendrovės atvirojo ir uždarojo kodo „WordPress" turinio valdymo sistemos, „Squarespace", „Exposure" ir kt. Bendrovės vertė siekia daugiau nei 2,7 mlrd. JAV dolerių. 2017 m. „Wix" gavo apie 400 mln. JAV dolerių pajamų. Turi 100 mln. vartotojų. Iš jų 2,5 mln. moka už paslaugas. 2017 m. „Wix" įsigijo internetinę meno bendruomenę „DeviantArt" už 36 mln. JAV dolerių.

Išnašos
-------

1. ↑  „Wix Rally `Nowhere Near' End After 200% Gain, Chairman Says". *Bloomberg*. 2017-03-06. Nuoroda tikrinta 2018-01-09.
2. ↑  „Squarespace Raises Funding at $1.7 Billion Valuation". *Bloomberg*. 2017-12-14. Nuoroda tikrinta 2018-01-09.
3. ↑  „Wix Acquires DeviantArt to Add Community-Building Capability". *Bloomberg*. 2017-02-23. Nuoroda tikrinta 2018-01-09.
|  |
| --- |
| Sevara Nazarchan |
|  
Sevara Nazarkhan (2006) |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Sevara Nazarxon |
| Gimė | 1978 m. (~45 metai) |
| Kilmė | Uzbekijos vėliava Uzbekija, Andižanas |
| Žanrai | tradicinė, world muzika, pop muzika, folkrokas, *indie* |
| Kūrinių kalbos | uzbekų, rusų |
| Veikla | dainininkė, dainų autorė, atlikėja |
| Instrumentai | vokalas, dutaras |
| Aktyvumo metai | 1998- |
| Įrašų kompanija | Real World Records |
| Svetainė | sevaramusic.com |

**Sevara Nazarchan** (*Sevara Nazarxon*; g. 1978 m.) – Uzbekistano dainininkė, dainų autorė. Atlieka tradicinę, pop, folkroko stiliaus muziką.

Nazarchan gimė Andižane, muzikų šeimoje. 1998–2003 m. mokėsi Uzbekistano konservatorijoje. Karjerą pradėjo grupėje „Sideris", grojo dutaru. 2000 m. ji susipažino su žymiu etninės muzikos populiarintoju Piteriu Geibrieliu ir 2002 m. su jo pagalba išleido debiutinį solinį albumą *Yol Bolsin*. Jis susilaukė teigiamų kritikų įvertinimų, o pati Sevara Nazarchan dalyvavo Geibrielio pasauliniame ture „Growing Up". 2004 m. atlikėja apdovanota BBC Radio 3 pasaulinės muzikos apdovanojimuose kaip geriausia Azijos atlikėja. 2007 m. ji išleido albumą *Sen*, kurį prodiusavo žymus prodiuseris Bruno Elingemas, o 2010 m. pseudonimu „Sevara & Elf" išleido albumą rusų kalba *Так легко*, kurio dainas sukūrė remdamasi įvairių rusų poetų kūryba.

Diskografija
------------

* *Yol Bolsin* (2003 m.)
* *Gozal Dema* (2004 m.)
* *Sen* (2007 m.)
* *Так легко* (2010 m.)
* *Tortadur* (2011 m.)
* *Maria Magdalena* (2012 m.)
* *Письма* (2013 m.)

Nuorodos
--------

* Sevara Nazarchan svetainėje Last.fm
* Nazarchan *Real World Records* svetainėje
* Youtube kanalas
Vyšnij Voločioko vandens sistemos dalis – Višeros kanalas
**Vyšnij Voločioko vandens sistema** (rus. *Вышневолоцкая водная система*) – vandens kelių mazgas Rusijoje, jungia Volgos ir Baltijos jūros baseinus. Prasideda Tverės srityje, Vyšnij Voločioko apylinkėse, baigiasi Sankt Peterburge. Sistema pradėta statyti 1703 m. Petro I nurodymu. Tai buvo pirmasis Rusijoje laivybinis kanalas. Jis sudarytas buvusiose laivų pervalkos vietose. Sistema plėtota iki XIX a. vid. – per ją vyko pagrindiniai krovininiai maršrutai tarp Maskvos ir Peterburgo. Vėliau nutiesus geležinkelį ir iškasus Volgos–Baltijos vandens kelią, Vyšnij Voločioko vandens sistema prarado reikšmę. Krovininiai laivai nustojo plaukioti apie 1890 m. tačiau kurį laiką kanalai naudoti miško plukdymui, vėliau ir turizmui.

Į Vyšnij Voločioko vandens sistemą patenka Tvercos upė, Vyšnij Voločioko vandenskyros kanalas, Cna upė, Mstino ežeras, Mstos upė, Siversų, Višeros kanalai, Volchovo upė, Ladogos apeinamasis kanalas, Nevos upė.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 102
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Legitimumas** (lot. *legitimus* – įstatymiškas, iš *lex*, kilm. *legis*) – asmens, organizacijos galių (pagrįstai veikti) pripažintinumas, pasitikėjimo klausimas.

Legitimuojami gali būti viešosios organizacijos subjektai, grupės arba organizacijos veikėjai, pripažįstant tai, kad jie turi teisę vykdyti tam tikras funkcijas, valdžios įgaliojimus, taikyti prievartą. Legitimacija arba visuomeninis įteisinimas (socialinė akceptancija) reikalinga ypač kuriantis, atsirandant arba pradedant veikti naujai struktūrai, institucijai. Legitimumo klausimas aktualus politikoje, kai naujoms valdžios struktūromis būtina užsitikrinti valdomųjų paramą. Institucija gali būti legali, o poste esantis asmuo į jį patekęs legaliai, tačiau gali neturėti visuomenės pasitikėjimo. Jei visuomenės sluoksniai nepripažįsta valdžios autoriteto arba jo nelegitimuoja, jam nepaklus, priešinsis jo sprendimams arba net bandys nuversti.
**Tomáš Satoranský**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1991 m. spalio 30 d. (31 metai) |
| Gimimo vieta | Praha, Čekoslovakija |
| Ūgis | 2,01 m |
| Svoris | 95 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | FC Barcelona |
| **Numeris** | 13 |
| **Pozicija** | Įžaidėjas/Atakuojantis gynėjas |
| NBA naujokų birža |
| 2012 m. | 32 šaukimu,Vašingtono „Wizards" |
| Profesionalūs klubai |
| 2007-20092009-20142014-20162016-20192019-20212021-2022202220222022- | Prahos „USK"SevilijaFC BarcelonaVašingtono „Wizards"Čikagos „Bulls"Naujojo Orleano „Pelicans"San Antonijo „Spurs"Vašingtono „Wizards"FC Barcelona |  |
| Šalies rinktinė |
| 2008- | Čekija Čekija |  |
|  |

**Tomašas Satoranskis** (ček. *Tomáš Satoranský*, g. 1991 m. spalio 30 d.) – Čekijos krepšininkas, žaidžiantis ACB lygoje besivaržančioje FC Barselonos komandoje.

Karjera
-------

T. Satoranskis karjerą pradėjo Prahos „USK" komandoje, su kuria rungtyniavo nuo 2007 iki 2009 m. Prieš patekdamas į NBA jis žaidė Sevilijos ir Barselonos krepšinio komandose, o 2015 m. tapo Ispanijos krepšinio supertaurės čempionu.

2012 m. NBA naujokų biržoje Vašingtono „Wizards" pasirinko jį 32-uoju šaukimu. 2016 m. liepos 21 d. jis pasirašė NBA sutartį ir tapo ketvirtuoju Čekijos žaidėju žaidusiu NBA.

2019 m. liepos 6 d. jis išmainytas į Čikagos „Bulls" komandą. 2019-2020 m. NBA sezone jis vidutiniškai pelnė 9,9 taškus per rungtynes – daugiausiai karjeroje.

2021 m. rugpjūčio 8 d. jis išmainytas į Naujojo Orleano „Pelicans" komandą, su kuria sužaidė tik 32 rungtynes.

2022 m. vasario 8 d. jis išmainytas į Portlando „Trail Blazers", o dieną po (vasario 9 d.) jis buvo išmainytas į San Antonijo „Spurs". San Antonijo „Spurs" komandoje jis sužaidė tik vienas rungtynes ir vasario 26 d. pasirašė sutartį su Vašingtono „Wizards" komanda.

2022 m. liepos 4 d. jis sugrįžo į FC Barselonos komandą.

Šalies rinktinė
---------------

T. Satoranskis atstovauja Čekijos vyrų krepšinio rinktinei nuo 2009 m. Europos krepšinio čempionato atrankų. Jis taip pat dalyvavo 2013 ir 2015 m. Europos krepšinio čempionatuose. 2017 m. Europos krepšinio čempionate jo vedama rinktinė pirmą kartą istorijoje pateko į 2019 m. pasaulio krepšinio čempionatą.

T. Satoranskis taip pat atstovavo rinktinei 2020 m. vasaros olimpinėse žaidynėse.

Pasiekimai
----------

* 2015 m. Ispanijos krepšinio supertaurės čempionas
* 2013-2015, 2018, 2019 m. Čekijos metų žaidėjas

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2016-08-13 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Pangėja suskilo į du superkontinentus, Lauraziją ir Gondvaną
 **Gondvana** – superkontinentas, kurį sudarė dabartiniai Afrikos, Australijos, Antarktidos, Pietų Amerikos kontinentai ir Indijos subkontinentas.

Gondvana susidarė maždaug prieš 750–530 mln. metų ir ilgą laiką buvo netoli pietų ašigalio. Po staigaus judėjimo į šiaurę karbono periode susijungė su Šiaurės Amerikos-Baltikos kontinentu sudarydama kitą superkontinentą Pangėją. Juros periode Pangėja skilo į tą pačią Gondvaną ir Laurazijos superkontinentus. Dar po 30 mln. metų pati Gondvana pradėjo skilti į šiuolaikinius kontinentus: Afriką, Pietų Ameriką ir Australiją. 

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RŽemynai |
| --- |
|  |
| Pasaulio žemynai | 

Afrika | Antarktida | Australija | Azija | Europa | Pietų Amerika | Šiaurės Amerika
Ramiojo vandenyno salos (Okeanija) nepriklauso jokiam žemynui
 |  |
|  |
| Mikrožemynai | 

Madagaskaras | Zelandija
 |
|  |
| Istoriniai superžemynai | 

Gondvana | Laurazija | Pangėja | Panotija | Rodinija
 |
|  |
| Mitiniai žemynai | 

Atlantida | Pietų Žemė
 |

 |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Gonzo žurnalistika** – istorijų pasakojimo pobūdis, faktus supinantis su fantazijos realybe. Subjektyvaus stiliaus pasakojimuose reporteris dažnai tampa nuotykio dalimi, taip pat fragmentai paryškinami idant sureikšminti perduodamą žinią.

Terminas *gonzo* pirmą kartą panaudotas 1970 m. Hunter S. Thompson parašytos istorijos stiliaus apibūdinimui. Pats Thompson’as viename interviu sakė: „Objektyvi žurnalistika yra viena pagrindinių priežasčių, dėl ko JAV politikams taip ilgai leidžiama būti korumpuotiems. Neįmanoma būti objektyviu rašant apie R. Nixon'ą."

*Gonzo žurnalistika* teikia pirmumą stilistikai, o ne tikslumui; dažnai pateikiamos asmeninės patirtys ir emocijos nuotykio arba temos kontekstui aprašyti. Atsisakoma „nudailinto", atidžiai redaguoto rašytinio produkto, spaudos industrijos reikalaujamo standarto ir siekiama „cinkelio". Būdingi sarkazmas, citatų naudojimas, humoras, perdėtas paryškinimas ir netgi necenzūrinė kalba. *Gonzo žurnalistika* laikosi minties, jog žurnalistika nebūtinai turi būti pedantiškai objektyvi tam, kad išsakytų tiesą.

Kiti rašytojai rašę *gonzo* nuotaikoje yra Jordan Kobos, Tom Luffman, Matt Taibbi ir Alan Cabal.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Bulvarinė spauda
* Gži (portalas)
* Tabloidas
* Žurnalistas
Google akiniai
Google Glass logotipas
**Google Glass** – kompanijos Google sukurti išmanieji akiniai, arba papildytosios realybės akiniai, dėvimas kompiuteris (angl.  *wearable computer*). Akinių pagalba galima fotografuoti ir filmuoti, regos lauko kamputyje matyti žemėlapį nepažįstamame mieste, laiką, oro temperatūrą, pranešimą apie naują elektroninį laišką arba SMS žinutę ir kt. Šių akinių pagalba galima leisti tiesioginę transliaciją to, ką esamu momentu mato akinius užsidėjęs asmuo. Juose įdiegta operacinė sistema Android. Akinių prototipą 2012 m.balandžio mėn. pademonstravo vienas Google kompanijos įkūrėjų Sergey Brin.

„Google" akiniai yra akinių rėmelyje įmontuotas „dėvimas" kompiuteris, galintis prisijungti prie interneto. Iš esmės jis pateikia ieškomą informaciją vartotojui, leidžia jam bendrauti socialiniuose tinkluose neturint mobiliojo įrenginio ar kompiuterio. Nedidelis ekranėlis parodo tam tikrus duomenis tiesiai į akį, todėl jis netrukdo bendram vaizdui. Jo kaina – apie 1, 5 tūkst. JAV dolerių.

Panašius produktus kuria ir kitos kompanijos. Lumus firmos akiniuose labai mažas ekranas yra patalpintas ne prieš vartotojo akį, šie akiniai vaizdą rodo tiesiai stikle. Projektorius patalpintas dešinėje akinių auselėje. Tuo pačiu metu vaizdas matyti ne viename, bet abiejuose stikluose.

„Google Glass" produktas jau yra susidūręs su privatumo teisių pažeidimais. Gali būti draudžiama juos dėvėti ten, kur draudžiama fotografuoti bei filmuoti – bankuose, lošimo namuose, oro uosto patikros zonose ir panašiai. JAV kai kur jau buvo bandoma uždrausti dėvėti išmaniuosius akinius vairuojant.

* 
* 
*

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2014-02-03 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Google Glass** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Google Glass oficiali svetainė

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RGoogle |
| --- |
|  |
| Projektai | 
Ads (AdWords)  **·**  Android **·**  Android Auto **·**  Blogger **·**  Calendar **·**  Cardboard **·**  Chrome **·**  Chrome OS **·**  Code **·**  Desktop **·**  Docs **·**  Earth **·**  Glass **·**  Gmail **·**  Google+ **·**  Maps **·**  Hangouts **·**  Nexus One **·**  Notebook **·**  Orkut **·**  Pay **·**  Page Creator **·**  PageRank **·**  Panoramio **·**  Pay **·**  Play **·**  Picasa **·**  Reader **·**  Scholar **·**  Search **·**  YouTube **·**  Search **·**  SketchUp **·**  Talk **·**  Toolbar **·**  TV **·**  Video **·**  Wave **·**  WearOS |

 |
**Goobuntu** – Linux platinamasis paketas, pagrįstas Ubuntu. Sklido gandai, kad Goobuntu netrukus išleisianti interneto gigantė Google. Google tai paneigė, nors patvirtino, jog pritaikė Ubuntu branduolį savo poreikiams. Ubuntu modifikacijos yra palyginti mažos skaičiumi ir apimtimi. Google kol kas neplanuoja išleisti savo Ubuntu modifikacijos už kompanijos ribų.

Goobuntu buvo pagrindas kai kuriems gandams, kad Google netrukus įžengs į operacinių sistemų kūrimo verslą. Nors vidinės Ubuntu versijos egzistavimas buvo patvirtintas Google kompanijos bei Marko Šatlverfo , abu paneigė faktą, kad jie padarys Goobuntu viešu platinamuoju paketu. Markas Šatlverfas teigė, kad daugybė Google klaidų ištaisymų ir patobulinimų yra perduota Ubuntu ir tie pakeitimai integruoti ir į Ubuntu. Šatlverfas taip pat skaitytojams priminė, kad tuo tarpu kai kurie Google darbuotojai naudoja šią Ubuntu modifikuotą versiją, kiti naudoja Red Hat Linux, SuSE Linux, kitų Linux distribucijų modifikacijas ir netgi Microsoft Windows.

Pavadinimas susideda iš „**Goo**gle" ir „U**buntu**".

Išnašos
-------

1. ↑  „Google dirba ties Linux darbalaukiu"
2. ↑  Ganduose absoliučiai jokios tiesos

Nuorodos
--------

* „Google dirba ties Linux Darbalaukiu"

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RGoogle |
| --- |
|  |
| Projektai | 
Ads (AdWords)  **·**  Android **·**  Android Auto **·**  Blogger **·**  Calendar **·**  Cardboard **·**  Chrome **·**  Chrome OS **·**  Code **·**  Desktop **·**  Docs **·**  Earth **·**  Glass **·**  Gmail **·**  Google+ **·**  Maps **·**  Hangouts **·**  Nexus One **·**  Notebook **·**  Orkut **·**  Pay **·**  Page Creator **·**  PageRank **·**  Panoramio **·**  Pay **·**  Play **·**  Picasa **·**  Reader **·**  Scholar **·**  Search **·**  YouTube **·**  Search **·**  SketchUp **·**  Talk **·**  Toolbar **·**  TV **·**  Video **·**  Wave **·**  WearOS |

 |

  


|  |  |
| --- | --- |
| **Linux platinamieji paketai** |  |
| Ubuntu |
Baltix |
openSUSE |
gOS |
Linux Mint |
Mandriva |
Fedora |
Debian |
MEPIS |
Gentoo |
Slackware |
Knoppix |
Xandros Desktop |
Archlinux |
Linux platinamųjų paketų sąrašas |
A. Šipunovas kairėje. Nuotrauka iš Rusijos politiko Anatolijaus Starodubcevo jubiliejaus.
**Arkadijus Šipunovas** (rus. *Аркадий Георгиевич Шипунов*; g. 1927 m. lapkričio 7 d. – m. 2013 m. balandžio 25 d.) – tarybinis rusų ginklų konstruktorius. Rusijos mokslų akademijos narys (1991), buvęs valstybinės įmonės KBP (rus. *Конструкторское бюро приборостроения* 'Prietaisų gamybos konstravimo biuras' ; КБП) Tuloje generalinis direktorius ir generalinis konstruktorius.

A. Šipunovas 1950 m. baigė Tulos mechanikos institutą (specialybė „Šaulių ir artilerijos sistemos ir įtaisai"). 1950 m. pradėjo dirbti 61-ajame mokslinio tyrimo institute (НИИ-61, vėliau ЦНИИ „Точмаш") Klimovske (Maskvos sritis). 1962 m. ėmė vadovauti 14-ajam Centriniam konstravimo biurui (rus. *ЦКБ-14*), kuris 1966 m. buvo pervadintas į „*Prietaisų gamybos konstravimo biurą*" (rus. *Конструкторское бюро приборостроения*), o 1992 m. – į valstybinę įmonę KBP. Vadovaujančias pareigas paliko 2006 m.

Kūrė prieštankines valdomas raketas tankams ir pėstininkų kovos mašinoms, artilerijos sistemas. Kartu su V. Griazevu sukūrė GŠ automatinių patrankų, naudojamų orlaiviuose, laivuose, antžeminėse mašinose, šeimą (GŠ-30-1, GŠ-6-23, GŠ-23).

Mokslinės veiklos kryptys – automatinis valdymas, sistemų analizė, šiuolaikinių automatinių sistemų projektavimas. Daugiau kaip 200 publikacijų, 7 monografijų, daugiau kaip 500 išradimų autorius ir bendraautoris. Socialistinio darbo Didvyris, 3 TSRS Valstybinių, 2 Rusijos Valstybinių premijų laureatas.

* Aviacinė patranka GŠ-30-1Aviacinė patranka GŠ-30-1
* Aviacinė patranka GŠ-23Aviacinė patranka GŠ-23
* Pistoletas GŠ-18Pistoletas GŠ-18

Nuorodos
--------

* Шипунов Аркадий Георгиевич

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RSovietų ir Rusijos šaunamųjų ginklų konstruktoriai |
| --- |
|  |
| 
Afanasjevas • Berezinas • Degtiariovas • Dragunovas • Fiodorovas • Glagolevas • Goriunovas • Griazevas • Jakuševas • Jaryginas • V. Kalašnikovas • M. Kalašnikovas • Komarickis • Korobovas • Korovinas • Makarovas • Margolinas • Mosinas • Nikitinas • Nikonovas • Silinas • V. Simonovas • S. Simonovas • Smirnskis • Stečkinas • Sudajevas • Šipunovas • Špaginas • Špitalnas • Telešas • Tokarevas • Vladimirovas • Volkovas |

 |
| Kurolinas*Куролино* |
| --- |
| 

KurolinasKurolinas

58°43′10″ š. pl. 84°29′20″ r. ilg.﻿ / ﻿58.71944°š. pl. 84.48889°r. ilg.﻿ / 58.71944; 84.48889﻿ (Kurolinas)Koordinatės: 58°43′10″ š. pl. 84°29′20″ r. ilg.﻿ / ﻿58.71944°š. pl. 84.48889°r. ilg.﻿ / 58.71944; 84.48889﻿ (Kurolinas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+6)------ vasaros: (UTC+7) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Tomsko sritis Tomsko sritis |
| **Rajonas** | Aukštutinės Ketės rajonas |

**Kurolinas** (rus. *Куролино*) – gyvenvietė Kurolino ežero šiauriniame krante, apie 45 km į šiaurės vakarus nuo Belyj Jaro, Aukštutinės Ketės rajonas, Tomsko sritis, Rusija. Oro uostas (apie 1,5 km nuo Kurolino).

Istorija
--------

Kuroliną įkūrė apie 1930 m. iš Altajaus krašto atitremti rusai. 1943 m. buvo atvežta kalmukų, jie beveik visi mirė nuo bado ir šalčio, vėliau atvežta turkų iš Kaukazo, apie 1948 m. – vakarų ukrainiečių.

Lietuviai
---------

1951 m. spalio į Kuroliną iš TSRS okupuotos Lietuvos ištremtos 45 šeimos, 170 žmonių, čia buvo ir apie 30 nuo šeimų atskirtų lietuvių, kurių šeimos gyveno Kuzurove – 40 km į pietvakarius nuo Kurolino. Tremtiniai kirto mišką, rąstus gabeno prie Kuzurovos upės (Ketės dešinysis intakas) ir plukdė juos į Ketę. 1952 m. vasario mėn. į Kuroliną iš Lietuvos ištremti dar keli žmonės, seniau ištremtų šeimų nariai. Į Lietuvą tremtiniai pradėjo grįžti 1957 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Aldona Juodvalkytė. *Kurolinas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 311 psl.
Druskininkų kurortas
**Kurortas** – vietovė, skirta sveikatai atgauti ir pailsėti. Tokiose vietose dažnai yra uždrausta pramonė, teršianti aplinką (siekiant užtikrinti gryną orą). Įsikūrusios sanatorijos, gydyklos, pramogų objektai.

Lietuva
-------

Lietuvoje kurortais laikomos gyvenamosios vietovės, turinčios gamtos gydomųjų veiksnių (mineralinis vanduo, gydomasis purvas, sveikatai palankus klimatas, rekreaciniai želdiniai ir vandens telkiniai) ir specialią infrastruktūrą, sudarančią sąlygas naudoti šiuos veiksnius gydymui, profilaktikai ir poilsiui. Dabar veikia 4 kurortai:

* Birštonas
* Druskininkai
* Neringa
* Palanga

Skiriamos ir kurortinės teritorijos (keliami panašūs reikalavimai kaip ir kurortams, tik jose gali nebūti specialios infrastruktūros, skirtos gydymo reikmėms):

* Anykščiai (nuo 2007 m. liepos 19 d.)
* Ignalina (nuo 2007 m. liepos 4 d.)
* Palūšė, Ignalinos raj. (nuo 2007 m. liepos 4 d.)
* Strigailiškis, Ignalinos raj. (nuo 2007 m. liepos 4.d.)
* Zarasai (nuo 2008 m. rugsėjo 18 d.)
* Trakai (nuo 2008 m. spalio 4 d.)
* Kačerginė, Kauno raj.
* Kulautuva, Kauno raj.
* Zapyškis (dalis), Kauno raj.

### Istorija

1933 m. Lietuvoje buvo 11 kurortinių vietovių: Palanga, Birštonas, Likėnai, Zarasai, Aukštoji Panemunė, Kačerginė, Kulautuva, Lampėdžiai, Berčiūnai, Anykščiai. 1940 m. sąrašas papildytas – įtraukti Alytus, Bubiai, Juodšiliai, Paneriai, Pasvalys, Švenčionėliai, Šventoji, Trakai, Varėna II. Po II pasaulinio karo Birštonas, Druskininkai, Likėnai ir Palanga tapo TSRS sąjunginės reikšmės kurortais. 1990 m. neliko oficialaus kurorto statuso. 2001 m. administracinių vienetų įstatyme kurortais vadinami Birštonas, Druskininkai, Neringa ir Palanga. 2002 m. spalio 29 d. Seimo nutarimu patvirtintos poilsinės teritorijos, kuriose galima plėtoti sanatorinį gydymą – Anykščiai, Aukštadvaris, Likėnai, Salantai, Smalininkai, Zarasai, Ignalina, Molėtai, Trakai, Varniai ir kt. 2007 m. liepą patvirtintos kurortinės teritorijos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kurortas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007
2. ↑  Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 350. 2006 m. balandžio 12 d.
3. ↑  „Karklės kurortinė vizija sklaidosi". *Vakarų ekspresas*. Nuoroda tikrinta 2017-09-30.
4. ↑  Kurortai. Enciklopedija „Lietuva", I t. // Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008, 351 psl.
„Arja samadž" susirinkimas 1916 m.
**„Arja samadž"** (skr. आर्य समाज = IAST: *ārya samāja* – 'Arijų/taurioji bendrija') – XIX a. pab. Indijoje įkurta draugija, skirta skleisti ir vystyti sumoderninto hinduizmo (neohinduizmo) idėjas. „Arja samadž" 1875 m. Bombėjuje įkūrė Dajanandas Sarasvatis.

„Arja samadž" idealizavo ir siekė atkurti vedinę religiją ir atmetė vėlesnį puraninį hinduizmą su dievybių gausa, mūrti garbinimu, gyvūnų aukojimu, protėvių kultu, piligrimystėmis, kunigyste, aukojimu šventykloms. Draugijos ideologija teigė Vedas kaip galutinę tiesą, palaikė vedantišką karmos ir atgimimo doktriną, iškėlė individualių sakramentų (*samskara*) reikšmę ir vedinį atnašavimą ugniai, teigė karvių šventumą.

„Arja samadž" aktyviai kovojo už Indijos nepriklausomybę, buvo griežtai nusistačiusi prieš islamą ir krikščionybę.

Po D. Sarasvačio mirties 1883 m. „Arja samadž" gyvavo daugiausia Pandžabe, vadovaujama Svamio Šradhanando ir Lekh Ramo. Ten bendrija įsivėlė į nesutarimus su sikhais ir Achmadija musulmonais.

„Arja samadž" veikia ir dabar (būstinė Delyje): steigia mokyklas, šventyklas, užsiima humanitarine veikla, palaiko moterų teises.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Kazimieras Seibutis. *Arja samadž*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001
Vinzorinė kėdė su lenktomis kojomis
**Vindzorinė kėdė** (angl. *Windsor chair*) – angliško tipo kėdė, sudaryta iš vientisos medinės sėdynės, į kurią apvaliais dygiais ar tiesiog išgręžtose skylėse iš viršaus įtvirtinti atlošo elementai, o iš apačios – kėdės kojos. Paprasta kėdė nuo vindzorinės skiriasi tuo, kad užpakalinės kojos yra vientisos su atlošu. Vindzorinių kėdžių sėdynės dažniausiai ne plokščios, o lėkštai įdubusios ar balniškos. Tradiciškai šių kėdžių kojos ir atlošo strypai būna tekinti. Atlošo kraštas ir ranktūriai (jei jie yra) paprastai yra iš karštu garu išlenktos medienos.

Istorija
--------

Nėra žinoma, kada buvo pagamintos pirmosios vindzorinės kėdės. Tačiau žinoma, kad dar XVI a. račiai ėmė sujunginėti kėdžių verpstiškus strypus taip pat kaip sujungdavo ratų stipinus. Šių kėdžių konstrukcija galbūt atsirado iš Anglijos Vakarų krašto, Velso ir Airijos kėdžių *lazdeliniais atlošais* (angl. *stick-back chairs*), bet tai nėra įrodyta. Manoma, kad pirmosios vindzorinės kėdės pasirodė Bakingemširo grafystėje, kur pagrindinis jų gamybos centras palaipsniui persikėlė į Hai Vikomą (*High Wycombe*). Pirmosios vindzorinės kėdės buvo *comb-back* tipo. XVIII a. lenkimas garu naudotas gaminti būdingus išlenktus vindzorinių kėdžių elementus. Pirmosios taip pagamintos kėdės buvo atgabentos į Londoną 1724 m. iš prekybinio miesto Vindzoro (Berkšyras). Spėjama, kad kėdės taip pavadintos buvo pagal Vindzoro miestą, kuris tapo prekybos tarp gamintojų ir Londono pirklių centru. Pavadinimas *vindzorinė kėdė* labiau apibūdina kėdės konstrukciją, negu gamybos vietą. Pasaulyje buvo gaminama daug vindzorinių kėdžių formų.

* *Fan-back* tipo vindzorinė kėdė (~1765 m. Filadelfija)
* Švediškos vindzorinės kėdės
* Šiuolaikinė vindzorinė kėdė (su netipiškomis kojomis)
* Vindzorinė kėdė miegamajame (San Diego (Kalifornija) senamiesčio muziejus)
* Daug vindzorinių kėdžių

Nuorodos
--------

1. 1 2 3 4 5  Hill. Country Chair Making. p. 11
2. 1 2 3  Frankel. Encyclopedia of Country Furniture. p. 164
3. ↑  Frankel. Encyclopedia of Country Furniture. p. 163



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Vindzorinė kėdė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Tonacija** (lot. *tonus* – įtempimas, garsas < gr. *tonos*) – dermės garsų aukščio padėtis muzikos sistemoje. Tonacija lemia pagrindinio tono – tonikos vieta (žymima raidine notacija, pvz. *C*, *Cis*, *Des*, *D* ir kt.) ir dermė dažniausiai – mažoras (pvz. *C dur*) arba minoras (pvz. *c moll*), rečiau – kitos dermės. Natose tonacija nurodoma atitinkamu prieraktinių ženklų (diezų ar bemolių) skaičiumi.

Gryniausiu pavidalu tonacija pasireiškė vėlyvojo baroko ir klasicizmo laikotarpiu. Pagal susiklosčiusią Vakarų muzikinę sistemą gyvuoja 12-ka mažorinių ir 12-ka minorinių tonacijų; pagal toniką jas galima išdėstyti kvintų ratu. Galimybė panaudoti visas dvylika mažorinių ir minorinių tonacijų Vakarų muzikoje atsirado įsigalėjus tolygiai temperacijai. Tonacijų galimybėms pademonstruoti J. S. Bachas sukūrė žymųjį 24-ių preliudų ir fugų ciklą „Gerai temperuotas klavyras" (Das Wohltemerierte Klavier; BWV 846-893).

Kiekviena tonacija turi savitą spalvą ir nepakartojamą skambesį; kompozitoriai savo mintims ir nuotaikoms perteikti sąmoningai pasirenka tam tikrą tonaciją. Tonacijos pakeitimas kūrinio viduryje yra vadinamas moduliacija).

| Prieraktiniai ženklai | Mažoro tonacija (*dur*) | Minoro tonacija (*moll*) |
| --- | --- | --- |
| be ženklų | C dur | a moll |
| 1 diezas | G dur | e moll |
| 2 diezai | D dur | h moll |
| 3 diezai | A dur | fis moll |
| 4 diezai | E dur | cis moll |
| 5 diezai | H dur | gis moll |
| 6 diezai | Fis dur | dis moll |
| 7 diezai | Cis dur | ais moll |
| 7 bemoliai | Ces dur | as moll |
| 6 bemoliai | Ges dur | es moll |
| 5 bemoliai | Des dur | b moll |
| 4 bemoliai | As dur | f moll |
| 3 bemoliai | Es dur | c moll |
| 2 bemoliai | B dur | g moll |
| 1 bemolis | F dur | d moll |