| **Margasis akiuotis** |
| --- |
| Margasis akiuotis (*Mesosa myops*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Vabzdžiai  *( Insecta)* |
| Būrys: | Vabalai  *( Coleoptera)* |
| Antšeimis: | Lapgraužiniai  *( Chrysomeloidea)* |
| Šeima: | Ūsuočiai  *( Cerambycidae)* |
| Pošeimis: | Niūrūnėnai  *( Lamiinae)* |
| Triba: | *Mesosini*  *( Mesosini)* |
| Gentis: | Akiuočiai  *( Mesosa)* |
| Rūšis: | Margasis akiuotis  *( Mesosa myops)* |

 |
| Binomas |
| ***Mesosa myops***Dalman, 1817 |
| Sinonimai |
| * **Margasis dėminukas**
* **rytinis ūsuotis**

 |

**Margasis akiuotis** (*Mesosa myops*) – ūsuočių (*Cerambycidae*) šeimos vabalas.

Išvaizda
--------

Kūnas trumpas, platus, 8-16 mm ilgio, kresnas, apaugęs trumpais storais plaukeliais. Galvoje, tarp antenų yra gili vagutė. Antenų pirmasis narelis juodas, kiti rudi, nuo trečiojo narelio iki pusė apaugę smulkiais šviesiais plaukeliais. Priešnugarėlė su 4 juodomis dėmėmis, geltonai apvedžiotomis iš šonų. Antsparniai su daugybe juodų ir geltonų dėmių.

Biologija
---------

Lervos vystosi 2 metus, šiltesniuose regionuose gali išsivystyti ir per vienerius metus. Pradžioje gyvena žievėje, vėliau po žieve. Vystosi tiek stovinčiuose, tiek gulinčiuose džiūstančiuose ąžuolo, guobos, gluosnio, tuopos, uosio, alksnio, kriaušės ar kt. lapuočių medžių stuobriuose.

Suaugę vabalai aptinkami nuo gegužės iki rugsėjo. Suaugę vabalai išgyvena apie metus.

Paplitimas
----------

Nuo Rytų Europos, per Aziją iki Korėjos ir Japonijos.

Lietuvoje, kaip ir visoje Europoje, retas.

Apsauga
-------

Įrašytas į ES Buveinių Direktyvos II-ą priedą.

Pavadinimas
-----------

2018 m. sudarytame ūsuočių lietuviškame vardyne gentis *Mesosa* pavadinta „Akiuočiai", o *Mesosa myops* – „margasis akiuotis".

2006 m. išleistoje knygoje „Europos Sąjungos Buveinių direktyvos saugomos rūšys. Vadovas" *Mesosa myops* lietuviškai įvardijamas kaip *margasis dėminukas*, o visa *Mesosa* gentis – *dėminukai*.

Kai kuriuose šaltiniuose šis vabalas dar vadinamas *rytiniu ūsuočiu*. Taip pat Lietuvoje rytiniu ūsuočiu vadinama ir kita ūsuočių rūšis – iš Kinijos kilusi *Anoplophora glabripennis* (Motschulsky, 1853). Pastarajai rūšiai netaikomos jokios apsaugos priemonės, priešingai, taikomas karantinas, kadangi Europoje ši rūšis yra invazinė.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Ūsuočiai
* Lietuvos ūsuočiai
* Akiuočiai
* Rytinis ūsuotis (*Anoplophora glabripennis*)

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Tarybos direktyva dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos" (PDF). Nuoroda tikrinta 2012-03-24.
2. ↑  „Ūsuočių lietuviškas vardynas". Doc. dr. Vytautas Tamutis. Nuoroda tikrinta 2018-04-09.
3. ↑  Liutauras Raudonikis, Europos Sąjungos Buveinių direktyvos saugomos rūšys. Vadovas, Kaunas: Lututė, 2006, 41 psl. ISBN 9955692456
4. ↑  „Mesosa myops". A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI). Nuoroda tikrinta 2018-04-09.
5. ↑  Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija. „Augalams kenksmingi organizmai, kuriuos įvežti ir platinti Lietuvoje draudžiama". Nuoroda tikrinta 2012-03-24. [neveikianti nuoroda]


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Margasis akiuotis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |