recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Šokamas kadrilis
**Kadrilis** (pranc. *quadrille*) – prancūziškas vidutinio tempo, *countrydance* grupės šokis. Jį sudaro 5–6 figūros, turinčios savo pavadinimus ir muziką, šokamas lyginio porų skaičiaus. Kadrilis atsirado XVIII a. pabaigoje, buvęs populiariu visoje Europoje iki XIX a. pabaigos.

Šokį atlieka dvi ar keturios šokėjų poros, išsidėsčiusios aikštelėje kvadratu (pranc. *quadrille*), viena priešais kitą. Kadrilis išsivystė iš kaimiško šokio, turėjo šešias pagrindines judesių figūras su prancūziškais pavadinimais:

1. *Le Pantalon* (Kelnės; populiarios prancūziškos dainelės pavadinimas),
2. *L'été* (Vasara),
3. *La Trénis* (šokių meistro Тreniso figūra),
4. *La Poule* (Višta; viena ankstyviausių melodijų, kuria imituojamas vištos kudakavimas),
5. *La Pastourelle* (Pastoralė),
6. *Finale* (Finalas).

Kadrilyje dažnai skamba žinomos, 2/4 ar 6/8 diapazono, melodijos, neretai „pasiskolintos" iš operų ar operečių. Vienas iš pavyzdžių – Johano Štrauso operetė „Šikšnosparnis" (*Die Fledermaus*).

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kadrilis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Kalniškių kadrilis (*youtube.com*)
Gyventojų kitimas 1961–2003 m. Grafike gyventojų skaičius yra pateikiamas tūkstančiais.
Gyventojų amžiaus pasiskirstymas.
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Kipro demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 1 138 071 (2011 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**

* *0–14 m.:* 16,2 % (93 280 vyrų ir 88 022 moterys)
* *15–64 m.:* 73,4 % (427 752 vyrai ir 394 578 moterys)
* *65 m. ir vyresni:* 10,4 % (50 761 vyras ir 66 096 moterys) (2011 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana:**

* *bendras:* 34,8 m.
* *vyrų:* 33,5 m.
* *moterų:* 36,6 m. (2011 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 1,571 % (2011 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 11,44 gimimų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 6,48 mirčių/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Migracijos indeksas:** 10,75 migrantų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Urbanizacija:**

* *mieste gyvenančių žmonių skaičius:* 70 % (2010 apsk.)
* *mieste gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:* 1,3 % (2010–15 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas:**

* *Gimimo metu:* 1,05 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *15–64 metų:* 1,09 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,77 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1,04 vyro vienai moteriai (2011 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas:**

* *bendra:* 9,05 mirčių/1000 gimimų
* *vyrų:* 10,72 mirčių/1000 gimimų
* *moterų:* 7,3 mirčių/1000 gimimų (2011 m. apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:* 78 m.
* *vyrų:* 75,21 m.
* *moterų:* 80,92 m. (2011 apsk.)

**AIDS/ŽIV:**

* *paplitimas tarp suaugusiųjų:* 0,1 % (2003 m. apsk.)
* *bendras skaičius:* <1000 (2007 m. apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:**

* *bendras:* 97,6 %
* *vyrų:* 98,9 %
* *moterų:* 96,3 % (2001 m. surašymas)

**15–24 m. amžiaus gyventojų nedarbo lygis:**

* *bendras:* 9 %
* *vyrų:* 8,6 %
* *moterų:* 9,4 % (2008 m. apsk.)

**Religijos:**

* *stačiatikiai:* 73,8 %
* *musulmonai:* 18 %
* *kiti:* 4 % (2001 m. surašymas)

**Etninės grupės:**

* *graikai:* 77 %
* *turkai:* 18 %
* *kiti:* 5 % (2001 m. surašymas)

Šaltiniai
---------

* Kipras CŽV pasaulio faktų knygoje (anglų kalba) Archyvuota kopija 2018-12-24 iš Wayback Machine projekto.

  

v • a • r **Azijos gyventojai** 

Afganistanas |
Armėnija |
Azerbaidžanas |
Bahreinas |
Bangladešas |
Brunėjus |
Butanas |
Egiptas |
Filipinai |
Gruzija |
Indija |
Indonezija |
Iranas |
Irakas |
Izraelis |
Japonija |
Jemenas |
Jordanija |
Jungtiniai Arabų Emyratai |
Kambodža |
Kataras |
Kazachija |
Kinija |
Kipras |
Kirgizija |
Kuveitas |
Laosas |
Libanas |
Malaizija |
Maldyvai |
Mongolija |
Mianmaras |
Nepalas |
Omanas |
Pakistanas |
Pietų Korėja |
Rytų Timoras |
Rusija |
Saudo Arabija |
Singapūras |
Sirija |
Šiaurės Korėja |
Šri Lanka |
Tadžikija |
Tailandas |
Turkija |
Turkmėnija |
Uzbekija |
Vietnamas
**Juozas Jakštas** (1900 m. rugsėjo 9 d. Slabada, Ukmergės apskr. – 1989 m. liepos 31 d. Klyvlendas) – Lietuvos istorikas, daktaras.

Biografija
----------

1928 m. baigė Lietuvos universitetą. 1938 m. daktaras. 1929–1931 m. tobulinosi Berlyno universitete, 1931–1932 m. ir 1934–1936 m. Vienos universitete.

1932–1939 m. Vytauto Didžiojo universiteto, 1940–1943 m. Vilniaus universiteto dėstytojas. Nuo 1940 m. docentas. 1944 pasitraukė į Vakarus. 1949 m. apsigyveno JAV. Nuo 1953 m. Lietuvių enciklopedijos viduramžių istorijos skyriaus, 1971–1982 m. leidinio „Lietuvių tautos praeitis" redaktorius. 1971–1983 m. Lietuvių istorijos draugijos pirmininkas.

Pirmasis lietuvių Gediminaičių dinastiją kildino iš aukštaičių. Sukritikavo vokiečių tyrėjų G. ir H. Mortensenų didžlietuvių antplūdžio į Mažają Lietuvą koncepciją.

Bibliografija
-------------

* Jogailos ir Vytauto kovos su Vokiečių ordinu, 1935 m.
* Vokiečių ordinas ir Lietuva Vytenio ir Gedimino metu, 1935 m.
* «Jogaila». J. Jakštas, Z. Ivinskis, S. Sužiedėlis, A. Šapoka, P. Šležas, red. A. Šapoka, Kaunas, 1935 m.
* Lietuvos istorija, vienas autorių, 1936 m.
* Vakarų krikščionių mintys apie Romos imperiją iki V a. 1937 m.
* Žvilgsnis į Mažosios Lietuvos istoriografiją, 1968 m.
* Lithuania, vienas autorių, 1969 m.
* Mažosios Lietuvos apgyvendinimas iki XVII a. pabaigos, 1970 m.
* Žinios apie Lietuvą prancūzų XIV a. autoriaus Pilypo de Mézières traktate, 1976 m.
* Daktaras Jonas Šliūpas. Jo raštai ir tautinė veikla, 1979 m. 2 leid. 1996 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Algirdas Matulevičius. *Juozas Jakštas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 483 psl.
| **Cecidophyopsis ribis** |
| --- |
| *Cecidophyopsis ribis* |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Voragyviai  *( Arachnida)* |
| Būrys: | *Actinedida*  *( Actinedida)* |
| Pobūris: | *Parasitengona*  *( Parasitengona)* |
| Antšeimis: | *Trombidioidea*  *( Trombidioidea)* |
| Šeima: | *Eriophyidae*  *( Eriophyidae)* |
| Gentis: | *Cecidophyopsis*  *( Cecidophyopsis)* |
| Rūšis: | serbentinė erkutė  *( Cecidophyopsis ribis)* |

 |
| Binomas |
| ***Cecidophyopsis ribis***Westwood, 1869 |

**Serbentinė erkutė** (*Cecidophyopsis ribis*) – *Eriophyidae* šeimos erkutė, pažeidžianti *Ribes* genties augalus – juoduosius serbentus ir agrastus. Erkutė maitinasi serbentų pumpurais, sukelia galus ir platina serbentų ligą sukeliantį virusą. Serbentinė erkutė yra rimtas juodųjų serbentų kenkėjas Europoje. Kituose žemynuose jo reikšmė žymiai mažesnė.

Europoje serbentinė erkutė plačiai paplitusi. Pietuose per vasarą išsivysto dvi erkučių kartos.

Patelių kūnas cilindriškas, 0,2-0,3 mm ilgio, su dviem poromis kojų. Baigiasi dviem pilvelio šereliais. Nimfos nejudrios, 0,1-0,13 mm ilgio. Patelės žiemoja pumpurų viduje. Viename pumpure gali būti iki 3 tūkst. erkių. Pavasarį, kai ima sprogti juodųjų serbentų pumpurai, patelės ima dėti kiaušinėlius (viena patelė – 5-48 kiaušinėlius). Kiaušinėlių dėjimas trunka virš mėnesio, kol juodieji serbentai pradeda žydėti. Pirmieji kiaušinėliai vystosi 6-12 dienų. Masiškai žydint juodiesiems serbentams išsirita antroji karta. Erkutės maitinasi pumpurų viduje ir smarkiai juos pažeidžia. Juodųjų serbentų pažeisti pumpurai pastambėja ir išpampsta. Raudonųjų ir geltonųjų serbentų pumpurai padidėja nežymiai, jų forma nesikeičia. Gali pažeisti iki 50-80 % serbentų pumpurų. Pažeisti pumpurai sprogsta lėtai, jis išsiskleidžia 2-3 savaites vėliau, o lapai būna smulkūs, blyškūs ir deformuoti. Stipriai pažeisti pumpurai žūsta ir neišsprogsta.

Kovos priemonės
---------------

Anksti pavasarį, individualiuose soduose, reikia surinkti visus erkėtus pumpurus, o jei augalai labai užsikrėtę, reikia išpjauti šakas prie pat žemės ir sudeginti.

Serbentų krūmus tręšti mėšlu su mineralinėmis trąšomis, pastoviai purenti žemę po krūmais.

Tarp serbentų krūmų galima pasodinti svogūnų arba česnakų, kurių rudenį iškasti nereikia.

Pasirodžius serbentų žiedynams, krūmus purkšti šviežiai pagaminta česnakų suspensija. Paruošimo būdas: 50-100 g česnakų skiltelių sutrinama moliniame inde ir sumaišoma su 10 l vandens. Antrą kartą purškiama praėjus 5-6 dienoms po pirmojo purškimo.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Sodininko žinynas 1987. Vilnius, Lietuvos KP CK leidykla, 1987, 136 psl.
Įrašas *idiberug/n*
**Svingerudo akmuo** (norv. *Svingerudsteinen*) – runų akmuo, 31x32 cm dydžio smiltainio blokas, aptiktas 2021 m. rudenį Norvegijoje, atliekant archeologinius tyrinėjimus kapavietėje Hole prie Tyrifjordo (netoliese sostinės Oslo). Apie atradimą 2023 m. sausį paskelbė Oslo universiteto Kultūros istorijos muziejus. Akmuo pavadintas pagal vietovę, kurioje rastas.

Pasak akmenį aptikusių archeologų, tai seniausias žinomas runų akmuo. Runų amžius nustatytas, radioaktyviosios angies metodu datavus kitus radinius, drauge su akmeniu aptiktus kapavietėje; paaiškėjo, kad jie siekia laikotarpį tarp 1–250 m. e. m.

Svingerudo akmenyje yra keleto tipų įrašų, lingvistiniu požiūriu ne visi jie prasmingi, yra runas primenančių ženklų, kitų motyvų. Ant vienos akmens pusės įrašytos pirmosios trys runų abėcėlės raidės – ᚠ (f), ᚢ (u) ir ᚦ (th). Akmens priekyje esama aštuonių runų, kurias išvertus į lotyniškas raides, išeina „idiberug". Anot runologės Kristel Zilmer, gali būti, kad įraše kalbama apie moterį, vardu Idibera, o galima užrašo reikšmė – „Idiberai". Jos teigimu, runos akmenyje galėjo būti išraižytos peilio galu arba adata.

Išnašos
-------

1. 1 2  *World’s oldest rune stone found in Norway, archaeologists believe*. Sciencenorway.no. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
2. 1 2 3 4 5  *Mokslininkai aptiko seniausią pasaulyje akmenį su runomis*. Lrt.lt, ELTA, 2023-01-17. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
3. 1 2 3  *World’s oldest runestone found in Norway, archaeologists say*. The Guardian. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
4. 1 2 3  *World's oldest dated runestone discovered in Norway -- with a mysterious inscription*. CNN. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
5. ↑  *World's Oldest Runestone, Found in Norway and Believed To Be 2,000 Years Old, Contains the Earliest Scandinavian Writings*. The Science Times. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
6. 1 2  *The world's oldest rune stone*. Historical Museum. Nuoroda tikrinta 2023-01-22.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Vitis rupestris** |
| --- |
| Uolinis vynmedis (*Vitis rupestris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Šeima: | Vynmediniai  *( Vitaceae)* |
| Gentis: | Vynmedis  *( Vitis)* |
| Rūšis: | Uolinis vynmedis  *( Vitis rupestris)* |

 |

**Uolinis vynmedis** (lot. *vitis rupestris*) – vynmedinių šeimos augalas, paplitęs Šiaurės Amerikos rytuose, nuo Pensilvanijos iki Teksaso.

Gausiai išsišakojęs, silpnai laipiojantis, iki 2 m aukščio krūmas. Ūgliai pliki, raudoni. Ūsai maži, laibi arba jų visai nėra. Lapai beveik apskriti arba inkstiški, ištisiniai arba neryškiai triskiaučiai, 5–12 cm ilgio ir 5–20 cm pločio, smailiaviršūniai, nelygiai stambiai dantyti, pamatas plačiai širdiškas ar beveik nukirstas. Viršutinė lapų pusė ryškiai žalia, plika, žvilganti, apatinė šviesiai žalia, pagysliais plaukuota. Lapkotis 5–7 cm ilgio, rausvas, neplaukuotas. Augalas dvinamis. Žiedai smulkūs, susitelkę siaurose, 2–10 cm ilgio kekėse. Uogos rutuliškos, apie 1 cm skersmens, juosvai purpurinės, juodos arba violetinės, malonaus skonio. Sultys ryškiai raudonos spalvos, vynui gaminti nenaudojamos. Sėklos plačios, iki 4 mm ilgio. Šaknys gilios.

Žydi gegužę–birželį. Uogos prinoksta rugpjūtį. Mėgsta saulėtas vietas.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

1889 m. salos žemėlapis
**Kadavu** – ketvirta pagal dydį Fidžio salyno sala. Ji yra apie 80 km į pietus nuo Viti Levu salos, didžiausia Kadavu salų grupėje. Plotas 411 km². Salos ilgis 93 km, plotis nuo 0,3 iki 13 km. Sala per vidurį susmaukta, abi jos dalis jungia Namalatos sąsmauka. Kadavu yra vulkaninės kilmės, kalnuota. Aukščiausia vieta – Nabukelevu (arba Vašingtono) kalnas, kurio aukštis 822 m. Pakrantėse gausu nedidelių salelių, iš pietų supa Didysis Astrolabijos rifas. 75 % salos ploto dengia drėgnieji atogrąžų miškai, kuriuose gausu paukščių (4 rūšys endeminės).

Kadavu saloje gyvena 10,2 tūkst. gyventojų (2007 m.). Sudaro vieną iš Rytų Fidžio padalinio provincijų. Pagrindinė gyvenvietė – Vunisea. Verčiamasi žemės ūkiu, turizmu, žvejyba.

Pirmasis europietis, pasiekęs Kadavu buvo britų jūrininkas William Bligh (1792 m.).
| **Ephraim Oshry** |
| --- |
| Gimė | 1914 m.Kupiškis, Rusijos imperija |
| Mirė | 2003 m. rugsėjo 28 d. (~89 metai)Niujorkas, JAV |
|  |
| Veikla | Rabinas, visuomenės veikėjas. |

**Efraimas Ošris** (1914 m. Kupiškyje, Rusijos imperija – 2003 m. rugsėjo 28 d. Niujorke, JAV) – rabinas, visuomenės veikėjas, vienas iš nedaugelio Holokaustą išgyvenusių Lietuvos rabinų.

Biografija
----------

Gimė 1914 m. Kupiškyje, mokėsi pas rabiną Avraham Duber Kahana Shapiro. 1941 m. naciams užėmus Kauną buvo perkeltas į Kauno getą. 1944 m. rugpjūtį sovietams užėmus Kauną buvo išlaisvintas ir kartu su žmona Frieda Greenzwieg išvyko į Romą, kur jis įkūrė ješivą per karą tėvų netekusiems vaikams. 1950 m. kartu su savo vaikais ir visais ješivos mokiniais išvyko į Montrealį. 1952 m. persikraustė į Niujorką, kur tapo Beth Hamedrash Hagodol kongregacijos rabinu. Rytų Bronkse įkūrė mergaičių ir berniukų ješivą. 1959 m. išleido Kauno gete rašytus dienoraščius ir filosofinius straipsnius *Annihilation of Lithuanian Jewry*, *Responsa from the Holocaust*. Mirė 2003 m. rugsėjo 28 d. Niujorke, palaidotas Jeruzalėje, jo laidotuvėse dalyvavo apie 1000 žmonių.

Nuorodos
--------

* Biografija (ang.) Archyvuota kopija 2016-03-04 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Oshry, Ephraim. Annihilation of Lithuanian Jewry, Judaica Press, 1995 ISBN 978-1-880582-18-3
* Oshry, Ephraim. Responsa from the Holocaust, B. Goldman and Y. Leiman Eds. Judaica Press, 2001 ISBN 978-1-880582-71-8
| **Pholcidae** |
| --- |
| Ilgakojis virpūnėlis (*Pholcus phalangioides*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Nariuotakojai  *( Arthropoda)* |
| Klasė: | Voragyviai  *( Arachnida)* |
| Būrys: | Vorai  *( Araneae)* |
| Šeima: | Virpūnėliai  *( Pholcidae)* |

 |

**Virpūnėliai** (*Pholcidae*) – vorų (*Araneae*) šeima.

Pasaulyje yra apie 350 rūšių. Europoje 3 rūšys, iš jų viena gyvena Lietuvoje:

* **Ilgakojis virpūnėlis** (*Pholcus phalangioides*).

Cheliceros silpnai išsivysčiusios. Turi 8 akis: priekinės vidurinės akys yra mažos, likusios sudaro dvi grupes po 3. Kojos ilgos, be dyglių. Kūnas pilkai rudas, plonas. Ištiestų kojų tarpugalis iki 7 cm. Palietus ar į jį papūtus, voras atlieka virpantį judėjimą. Dėl to jis praranda kontūrus ir, galbūt, savo priešams yra mažiau pastebimas. 

Vorai įsirengia dažniausiai kupolo formos išgaubtus gaudomuosius tinklus, kurie šiek tiek panašūs į Linyphiidae šeimos vorų tinklus. Voratinkliuose kabo pilvo puse į viršų. Palietus tinklą voras gindamasis ima jį siūbuoti. Tinklai lipnių gaudomųjų siūlų neturi, jie nuverpti iš tankios voratinklinės medžiagos, kurioje yra į sraigtus panašios siūlų kilpos. Šiose kilpose susipanioja patekę gyvūnai. Kuo tinklas senesnis, tuo jis tankesnis ir su daugiau kilpų. Norėdamas patektį pas grobį, voras turi nusivalyti nuo kelio seną tinklą jį iškąsdamas. Kartais toks iškandžiojimas gali užsitęsti apie valandą, kol voras pasiekia pagautą auką. Kartais vorai nelaukia, kol paklius auka, tuomet jie keliauja kitų vorų voratinkliais vogdami maistą ar net pačius tinklų šeimininkus.

Patelė tinkle cheliceromis laiko kiaušinėlių kokoną ir jį nešiojasi iki voriukų pasirodymo. Kiaušinėlių kokonas iš labai plono rezginio, kuriame matomi maždaug 20 šviesiai rausvų kiaušinėlių.

Gyvena patalpose, daržinėse, rūsiuose, vasarą išorinėje pastatų pusėje.

Nuorodos
--------

* Family Pholcidae su nuotr.
* FAMILY PHOLCIDAE – Daddy long-leg Spiders su nuotr.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Kušinagarasकुशीनगर |
| --- |
| *Paranirvanos šventykla ir stūpa* |
|  |
| 

KušinagarasKušinagaras

26°44′0″ š. pl. 83°53′0″ r. ilg.﻿ / ﻿26.73333°š. pl. 83.88333°r. ilg.﻿ / 26.73333; 83.88333﻿ (Kušinagaras)Koordinatės: 26°44′0″ š. pl. 83°53′0″ r. ilg.﻿ / ﻿26.73333°š. pl. 83.88333°r. ilg.﻿ / 26.73333; 83.88333﻿ (Kušinagaras) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+5:30) |
|  |
| **Valstybė** | Indijos vėliava Indija |
| **Valstija** | Utar Pradešas Utar Pradešas |
| **Rajonas** | Kušinagaro rajonas |
|  |
| **Gyventojų** (2011) | 17 983  |
|  |
|  **Vikiteka** | Kušinagaras |

**Kušinagaras** (hind. कुशीनगर, IAST: *Kuśīnagar*) – miestas Indijoje, Utar Pradešo rytuose, 52 km į rytus nuo Gorakhpuro. Vienas svarbiausių budistų piligrimystės centrų. Šiame mieste mirė (pasiekė paranirvaną) Sidharta Gautama.

Mieste yra įrengtas kompleksas šiuolaikinių budistinių statinių bei atkasti senieji. Yra III a. Paranirvanos stūpa (atstatyta 1927 m.) ir Paranirvanos šventykla (atstatyta 1956 m.). Taip pat yra V a. Rambharo stūpa (15 m aukščio), Mathakuaro statula (juodo akmens Budos skulptūra, pastatyta, kur, kaip manoma, Sidharta sakė paskutinį pamokslą), Gulinčio Budos skulptūra (6 m ilgio skulptūra, vaizduojanti gulintį Budą, pasiekusį paranirvaną). Veikia muziejus, pastatytos įvairių kraštų budistų šventyklos.

Istorija
--------

Džatakose minimas Kušavatis, buvęs Košalos karalystėje, siejamas su Kušinagaru. Ramajanoje minimas kaip Ramos sūnaus Kušos miestas. Vėliau miestas buvo Malos karalystės sostine, kurioje savo senatvėje lankėsi Sidharta Gautama. Valdant karaliui Ašokai čia pastatytas budistinių šventyklų kompleksas. VII a. kinų piligrimas Suandzangas aprašė Kušinagaro šventyklas. Vėliau miesto reikšmė sunyko. XIX–XX a. senosios šventyklos atkastos britų.

* Budos kremavimo stūpaBudos kremavimo stūpa
* Gulinčio Budos skulptūraGulinčio Budos skulptūra
* Senojo Kušinagaro liekanosSenojo Kušinagaro liekanos
* Tajų šventykla (vatas) KušinagareTajų šventykla (vatas) Kušinagare
**Bernardas Roselinas** (it. *Bernardo Rossellino*, apie 1427–1464 m.) – italų ankstyvojo renesanso architektas ir skulptorius iš Florencijos.

Biografija
----------

Bernardas Roselinas gimė apie 1427 m. Setinjano kaime prie Florencijos. Tikroji jo pavardė buvo Džambarelis ir vėliau jam prigijo pravardė Roselinas („raudonplaukis") pagal jaunesnio brolio, irgi skulptoriaus, Antonijo pravardę. Jis mokėsi pas Filipą Bruneleskį, buvo paveiktas Lukos dela Robijos ir Lorenco Giberčio meno. Jo reikšmingiausiu kūriniu yra humanisto Leonardo Brunio kapas Šv. Kryžiaus bažnyčioje Florencijoje, ties kurio projektu jis dirbo 1444–1450 m. Šis kūrinys vienijo architektūros ir skulptūros bruožus, tapo pavyzdžiu kitiems ankstyvojo renesanso sieniniams kapams. Tarp kitų kūrinių: tabernakulis Šv. Egidijo bažnyčioje (1449 m.), palaimintosios Vilanos dela Boti kapas Šv. Marijos Naujojoje bažnyčioje (1451–52 m.), Orlando de Medičio kapas Švč. Apreiškimo bažnyčioje (1456–57 m.).

1451–1453 m. popiežiaus Mikalojaus V kvietimu B. Roselinas dirbo Šv. Petro bazilikoje (senojoje) Romoje. Po to jis tarnavo popiežiui Pijui II ir dirbo popiežiaus gimtojo miestelio Korsinjano (dabar Pjenca) perstatyme, kur svarbiausiais jo statiniais (dabar UNESCO pasaulio paveldo dalis) yra miesto katedra ir Pikolominio rūmai (1460–63 m.). Bernardas Roselinas mirė 1464 m. rugsėjo 23 d. Florencijoje. Jis turėjo jaunesnį brolį Antonijų Roseliną, kuris tapo žymiu skulptoriumi. Taip pat kiti trys jo broliai irgi buvo skulptoriais ir jie tikriausiai dirbo visi kartu vadovaujami Bernardo.

Darbų galerija
--------------

* Leonardo Brunio kapas
* „Šv. Pranciškus su maldininku"
* Palaimintosios Vilanos de Boti kapas
* Pjencos katedra

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Bernardo Rossellino** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Encyclopaedia Britannica, 2008
* treccani.it
* Oxford Reference
Largso mūšis, 1263 m.
**Perto sutartis** – tarp Norvegijos karaliaus Magnuso VI ir Škotijos karaliaus Aleksandro III 1266 m. liepos 2 d. pasirašyta sutartis, užbaigusi karinį konfliktą dėl Hebridų ir Meno salos valdymo.

Hebridai ir Meno sala tapo Norvegijos teritorija per šimtmečius, kai Škotija ir Norvegija vis dar kūrėsi kaip vientisos valstybės, o Norvegijos valdymas buvo įformintas 1098 m. kai Škotijos karalius Edgaras perdavė salas Norvegijos karaliui Magnusui III.

Sutartis buvo sudaryta praėjus trejiems metams po Largso mūšio 1263 m. Perto sutartis sulyginama su 1237 m. pasirašyta Jorko sutartimi, kadangi joje buvo apibrėžta siena tarp Škotijos ir Anglijos, kuri yra beveik identiška šiuolaikinei.

Largso mūšis dažnai laikomas nepriekaištinga škotų pergale, tačiau Norvegijos pajėgos, vadovaujamos karaliaus Hakono IV, nebuvo visiškai pasiryžusios mūšiui, o rezultatas buvo neaiškus. Kitą vasarą Hakonas planavo pratęsti karinius veiksmus, tačiau žiemą mirė Orknėjuje. Jo įpėdinis, karalius Magnusas VI, kreipėsi į teismą dėl taikos ir užtikrino Perto sutartį. 

Sutartyje Norvegija pripažino Škotijos suverenitetą ginčijamoms teritorijoms mainais už vienkartinę 4000 markių sumą ir 100 markių anuitetą. Anuitetas buvo sumokamas vėlesniais dešimtmečiais. Škotija taip pat patvirtino Norvegijos suverenitetą Šetlandui ir Orkniui.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. 1 2   Archyvuota kopija 2011-06-11 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑
| **Virmantas Velikonis** |
| --- |
| Gimė | 1934 m. spalio 15 d.Kaune |
| Mirė | 2012 m. vasario 15 d. (77 metai) |
| Sutuoktinis (-ė) | Brigita-Gražina |
| Vaikai | Žaneta, Virmantas |
|  |
| Veikla | Lietuvos agronomas, ūkio ir politinis veikėjas |
| Partija | 
* 1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis;
* 1990 m. Lietuvos demokratinė darbo partija.

 |
|  |
| Alma mater | 1959 m. Lietuvos žemės ūkio akademija |

**Virmantas Velikonis** (1934 m. spalio 15 d. Kaune – 2012 m. vasario 15 d.) – Lietuvos agronomas, ūkio ir politinis veikėjas.

Biografija
----------

1954 m. baigė Kėdainių vidurinę mokyklą, 1959 m. Lietuvos žemės ūkio akademiją, mokslinis agronomas.

1959–1961 m. Kėdainių raj. „Pergalės" kolūkio valdybos pirmininkas. 1961–1968 m. Kėdainių rajono vykdomojo komiteto plano komisijos pirmininkas. žemės ūkio valdybos viršininkas.

1968–1971 m. Dotnuvos parodomojo ūkio agronomas, mokslinis bendradarbis. 1971–1977 m. Hidrotechnikos ir melioracijos instituto sektoriaus vadovas. 1977–1992 m. Ramygalos kolūkio pirmininkas.

1992–1996 m. ir 1998–2004 m. Seimo narys. 1989–1990 m. TSRS Liaudies deputatų suvažiavimo liaudies deputatas.

1997 m. laikraščio „Ūkininko patarėjas" vadybininkas Panevėžio kraštui.

1997–2003 m. ir 2005–2008 m. Panevėžio rajono savivaldybės tarybos narys. 2005–2007 m. Sveikatos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas.

1988 m. Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio seimo narys.

Nuo 1990 m. Lietuvos demokratinės darbo partijos, nuo 2001 m. Lietuvos socialdemokratų partijos Panevėžio rajono skyriaus narys, Panevėžio rajono skyriaus tarybos narys, LSDP Etikos ir procedūrų komisijos narys.

„Agronomų seklyčios" pirmininkas. Sutuoktinė Brigita-Gražina, vaikai Žaneta, Virmantas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑
**Hannoverio berniukų choras** (vokiškai *Knabenchor Hannover*) - berniukų choras Vokietijoje.

Istorija
--------

1950 m. įkūrė prof. Heinz Hennig. Choras pratęsė reikšmingą Hanoverio chorų tradiciją, kurios šaknys per XIX a. „Karališkojo Hannoverio dvaro ir pilies bažnyčios chorą" siekia vėlyvosios gotikos „Marktkirche" berniukų chorą. Anksti peržengė regionines ribas. Išsivystė iki europinio lygio vokalinio vieneto. Tai rodo darbas, uždavinių ir repertuarų įvairovė, meninis reiklums, interpretacijų solidumas. Laikui bėgant Hannoverio berniukų choras paruošė ir kompetetingai pateikė paskutininiųjų penkių šimtmečių vokiečių ir kitų šalių chorinę muziką, kurios centre visuomet yra pagrindiniai Heinrich Schütz ir Johann Sebastian Bach vokaliniai kūriniai. Savo kalionėse į daugelį Europos, Amerikos ir Azijos šalių, choras pateikė paruoštas muzikinių meno kurinių interpretacijas, visuomet rimtai atsižvelgdamas į publiką ir nedarydamas sau nuolaidų, siekiant patenkinti kitokius publikos lūkesčius.

Meniniai ir pegagoginiai tikslai - intensyvaus muzikinio darbo lavinamasis poveikis jiems patikėtiems vaikams ir jaunimui.
Todėl choro darbe žymios visos pakopos: pradžioje nuo žaismingų įvadinių pagrindų pradinėje klasėje iki pagrindinio - koncertinio choro, o vėliau, per muzikos teorijos ir istorijos kursus mutantams, įsijungimas į vyrų chorą.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Hanoverio berniukų choras** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Oficiali tinklavietė
| **Hansas-Rudolfas Mercasvok. *Hans-Rudolf Merz*** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1942 m. lapkričio 10 d. (80 metų)Herizau, Šveicarija Šveicarija |
| Sutuoktinis (-ė) | Roswitha Merz |
| Vaikai | 3 |
| Šveicarijos Federalinės Tarybos narys |
| Ėjo pareigas | 2004 m. sausio 1 d. – 2010 m. lapkričio 1 d. |
| Ankstesnis | Kasparas Filigeris |
| Vėlesnis | Johanas Šnaideris-Amanas |
| Šveicarijos konfederacijos prezidentas |
| Ėjo pareigas | 2009 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. |
| Ankstesnis | Paskalis Kušpenas |
| Vėlesnis | Doris Loithard |
|  |
| Partija | Šveicarijos laisvųjų demokratų partija. Liberalai |
|  |
| Alma mater | Sankt Galeno universitetas |

**Hansas-Rudolfas Mercas** (vok. *Hans-Rudolf Merz*, g. 1942 m. lapkričio 10 d.) – šveicarų politikas, priklausantis Šveicarijos laisvųjų demokratų partijai. Liberalams, buvęs Šveicarijos Federalinės Tarybos narys. Nuo 2004 m. iki 2010 m. jis buvo Šveicarijos finansų ministru, o 2009 m. buvo Šveicarijos konfederacijos prezidentu. 2010 m. rugpjūčio 6 d. H. R. Mercas pranešė apie atsistatydinimą iš Federalinės Tarybos.

Hansas-Rudolfas Mercas gimė Herizau mieste, Šveicarijoje. Studijavo Sankt Galeno universitete.

Karjera
-------

H. R. Mercas buvo skautas ir 2008 m. liepą aplankė Nacionalinį Šveicarijos skautų sąskrydį. Nuo 1969 m. iki 1974 m. jis buvo Laisvųjų Demokratų partijos ministras Sankt Galene. Nuo 1977 m. jis dirbo kaip vadybos konsultanatas.

1997 m. H. R. Mercas buvo išrinktas į Šveicarijos kantonų tarybą, kad atstovautų Apencelį-Auserodeną. Jis pirmininkavo finansų komitetui ir buvo užsienio politikos komiteto nariu.

2003 m. gruodžio 10 d. H. R. Mercas buvo išrinktas į Šveicarijos Federalinę Tarybą.

2008 m. rugsėjo 20 d. būdamas rytų Šveicarijoje, patyręs širdies smūgį, H. R. Mercas buvo skubiai nuvežtas į ligoninę. Jis anksčiau gulėjo Berno ligoninėje, kur jam buvo atlikta sudėtinga operacija. 

2008 m. gruodžio 10 d. H. R. Mercas buvo išrinktas kaip Šveicarijos konfederacijos prezidentas 2009-iesiems metams.

Hansas-Rudolfas Mercas yra vedęs ir turi tris sūnus.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Bundesrat Hans-Rudolf Merz". *Der Bundesrat. Das Portal der Schweizer Regierung*. Nuoroda tikrinta 2020-10-05.
2. ↑  „Demission von Bundesrat Hans-Rudolf Merz auf Oktober". *Der Bundesrat. Das Portal der Schweizer Regierung*. Nuoroda tikrinta 2020-10-05.


| Politinis postas
 |
| --- |
| Prieš tai:**Kasparas Filigeris** | **Šveicarijos Federalinės Tarybos narys**2004–2010 | Po to:**Johanas Šnaideris-Amanas** |
| **Šveicarijos finansų ministras**2004–2010 | Po to:**Evelin Vidmer-Šlumpf** |
| Prieš tai:**Paskalis Kušpenas** | **Šveicarijos konfederacijos viceprezidentas**2008 | Po to:**Doris Loithard** |
| **Šveicarijos konfederacijos prezidentas**2009 |
|  |
| --- |
| Hans Zimmer |
|  
Zimmer 2010 m. |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Hans Florian Zimmer |
| Gimė | 1957 m. rugsėjo 12 d. (65 metai) Frankfurtas prie Maino, Vokietija |
| Kilmė |  Vokietija |
| Žanrai | Elektroninė ir orkestrinė muzika |
| Veikla | Filmų ir kompiuterinių žaidimų muzikos kompozitorius, prodiuseris |
| Instrumentai | Pianinas, klavišiniai, sintezatorius, gitara |
| Aktyvumo metai | 1977–dabar |
| Įrašų kompanija | Remote Control Productions |
| Svetainė | www.hanszimmer.com |

**Hansas Florianas Cimeris** (vok. *Hans Florian Zimmer*; g. 1957 m. rugsėjo 12 d.) – vokiečių filmų muzikos kompozitorius ir prodiuseris.

Parašė garso takelius daugiau nei 150-čiai filmų, įskaitant Oskarą pelniusius Lietaus žmogus (1988 m.), Liūtas karalius (1994 m.), Purpurinis potvynis (1995 m.), Gladiatorius (2000 m.), Paskutinis samurajus (2003 m.), Tamsos riteris (2008 m.) ir Pradžia (2010 m.).

Ankstyvąją karjeros dalį, prieš persikeldamas į JAV, dirbo Jungtinėje Karalystėje. Jis yra kino kompanijos DreamWorks filmų muzikos padalinio direktorius, taip pat bendradarbiauja su kitais kompozitoriais, su kuriais įkūrė Remote Control Productions įrašų kompaniją.

Cimerio kūriniai pasižymi elektroninės ir tradicinės orkestrinės muzikos deriniu. Jis yra laimėjęs keturis Grammy, du Auksinius gaublius bei po vieną Classical BRIT Award ir du Oskarus.

Išnašos
-------

1. ↑  „Hans Zimmer". Filmtracks.com. Nuoroda tikrinta 2012-10-14.

Nuorodos
--------

* imdb.com: Hans Zimmer
**HansaWorld** yra tarptautinė verslo programinės įrangos įmonė, įkurta Švedijoje 1988 m. Kompanija parduoda integruotus verslo valdymo (ERP) ir ryšių su klientais valdymo (CRM) sprendimus. HansaWorld grupėje dirba apie 300 darbuotojų kartu su dukterinėmis kompanijomis ir partneriais Europoje, Lotynų Amerikoje, Afrikoje, Azijoje ir Vidurio Rytuose. HansaWorld veikia daugiau nei 90 šalių, iš kurių turi 23 atstovybes 16 šalių.

Produktai galimi 28 kalbomis bei tinkami darbui su beveik visais kompiuteriais ir operacinėmis sistemomis.

Didelė dalis iš 69000 HansaWorld instaliacijų yra mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms, bet taip pat ir daugeliui tarptautinių kompanijų dukterinėms įmonėms.

Produkto strategija
-------------------

HansaWorld vartotojo sąsaja pirmą kartą buvo sukurta 1988 metais ir pritaikyta Apple Macintosh operacinei sistemai. 1994 metais, kai programa buvo pritaikyta Windows, ją jau naudojo daugiau kaip tūkstantis vartotojų. HansaWorld pateikia platų sprendimų pasirinkimą e - verslui: vidinį ir išorinį elektroninį paštą, keletą e - parduotuvės variantų, sprendimus PDA bei mobiliesiems verslo telefonams ir kt. HansaWorld gali padėti sukurti bendrą portalą.

HansaWorld naudoja C++ programavimo kalbą bei patentuotas technologijas duomenų bazės dizainui ir tinklo komunikacijai. Pažangi technologija leidžia HansaWorld kurti analogiškus produktus skirtingoms operacinėms sistemoms. Šiuo metu HansaWorld programos veikia Windows 2000–XP, Windows CE, Mac OS X, Unix, Linux, Sun Microsystems, taip pat Symbian S60, Series80. HansaWorld patikimai veikia su IBM eServer xSeries, pSeries, iSeries ir zSeries.

Produktai
---------

**Standard ERP** yra ERP ir CRM sistema, skirta stambioms įmonėms. Standard ERP siūlo daugiau kaip 45 modulius, apimančius finansus, logistiką, kasos aparatus, darbų kaštus, CRM, elektroninį paštą ir e - komerciją. Instaliacijos yra nuo 10 iki 250+ vartotojų.

**Standard Apskaita**, skirta mažoms įmonėms, praplečia standartines apskaitos galimybes iki ryšių su klientais valdymo CRM ir užsakymų apdorojimo sprendimo. Standard Apskaita turi galimybę jungtis keliems vartotojams (iki 4 vartotojų). Automatizuotas pasiūlymų, elektroninių laiškų siuntimas, pardavimų užsakymų valdymas, faktūrų kūrimas padeda taupyti darbo laiką ir mažinti įmonės sąnaudas.

Nuorodos
--------

* Corporate Website
* AccountingWEB recommends HansaWorld software[neveikianti nuoroda]
* HansaWorld won the Accountancy Age Award for Mid - range Software
* IT Europa announces European IT Excellence Awards announced Archyvuota kopija 2007-10-24 iš Wayback Machine projekto.
* Your next Unix platform
* HansaWorld 5.4 versija Archyvuota kopija 2008-12-05 iš Wayback Machine projekto.
* Naujas HansaWorld kainoraštis[neveikianti nuoroda]
*Café cortado* Barselonoje
**Cortado**, *kortadas* (iš isp. *cortar* '(čia) skiesti') – espresas, praskiestas šiltu pienu. Pienas pilamas į espresą, paruoštame *cortado* jo būna nuo pusės iki trečdalio.

Kiti pavadinimai ir variantai
-----------------------------

*Cortado* turi ir kitų pavadinimų – kat. *tallat*, bask. *ebaki*, port. *pingo, garoto*, pranc. *noisette*.

JAV, ypač vakarinėje pakrantėje, *cortado* vadinamas *Gibraltar*. Šis pavadinimas atsirado San Franciske, kur kavos skrudintojai *Blue Bottle Coffee Company* ir *Ritual Coffee Roasters* ėmė propaguoti kavą teikti *Libbey–Owens–Ford* kompanijos stikliniuose induose, kurie ir vadinosi „Gibraltar".

*Gibraltar* kava San Franciske
Kuboje *cortado* žinomas kaip *cortadito*. Jis paprastai patiekiamas specialiose stiklinėse, dažnai postikliniuose (su metaliniu lankeliu dugne ir vieline rankenėle). Kuboje yra keli šio gėrimo variantai:

* *cortado condensada*, *cafe con leche condensada* ar *bombon* – espresas su sutirštintu pienu,
* *leche y leche* – su kondensuotu pienu ir grietinėle viršuje.

Kubiečių XX a. 7-tą dešimtmetį atgabentas į Majamio priemiestį *Little Havana* kortadas paplito mieste, tapo kasdieniniu gėrimu mieste, ypač vietiniams kubiečiams.

Panašūs gėrimai
---------------

Kortadas skiriasi nuo itališkos *caffè macchiato ar kapučino.*

Panašūs gėrimai:

* Australijoje – *piccolo cafe latte* ar tiesiog *piccolo*. Tai vienguba espreso dozė *macchiato* stiklinėje, kur ant espreso užpila kaitinto pieno taip pat kaip ir *cafe latte*;
* Portugalijoje – *galão*, kurio tris ketvirčius sudaro pienas. Kita kuo panašus į kortadą.

Nuorodos
--------

1. ↑  *Drink This Now: Cognoscenti Coffee's On-the-Menu Cortado*  Archyvuota kopija 2011-02-13 iš Wayback Machine projekto.
2. 1 2  *A Cortado Is Not a Minivan*, 2010 m. kovo 4 d
3. ↑  Daniel Young (2009 m. kovo mėn.), *Gibraltar, San Francisco's Cult Coffee, Comes to London*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Korsetas 1900 m. – didžiausio populiarumo metu
Korseto poveikis
**Korsetas** (pranc. *corset* -> *corps* 'kūnas') – apatinis drabužis, glaudžiai aptempiantis visą stuomenį ir iš dalies krūtinę.

Ortopediniai korsetai naudojami medicinoje koreguoti stuburo kreivumą, kitus stuburo pažeidimus.

Istorija
--------

Korsetus iš medžio luobo dėvėjo jau antikos romėnės. Jie teikė galimybę pasirinkti norimas liemens ir krūtinės apimties proporcijas ir taip prisitaikyti prie mados reikalavimų.

Viduramžiais buvo madingas plonas liemuo ir plokščia krūtinė, todėl korsetas buvo ne tik aukštos krūtinės maskavimo priemonė. Jis būdavo uždedamas lytiškai bręstančioms merginoms, kad krūtys užaugtų mažesnės – didelės krūtys religinio ir lytinio asketizmo laikais laikytos negražiomis.

Baroko ir rokoko epochose, kai išorinis grožis ir juslingumas išėjo į pirmąjį planą, korsetas atliko priešingą funkciją – pakeldavo krūtis kuo aukščiau, o gili dekoltė atverdavo jas vyrų žvilgsniams. Korsetas labai spausdavo liemenį ir krūtis, dėl to neretai sutrikdavo kraujo apytaka, moterys viešose vietose net nualpdavo.

XX a. pradžioje korsetu stengtasi sumažinti pilvą, kad iš profilio krūtinės ir pilvo linija sudarytų madingą S raidės formą. Šiuo metu sunkų ir nepatogų korsetą pakeitė elastingi, taip pat – lengvos ir patogios liemenėlės, o kai kurios moterys apskritai nedėvi liemenėlių.

Nuorodos
--------

* Virtualusis korsetų muziejus **(**angl.**)**
* Korseto istorija diplominis darbas

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Korsetas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**(**vok.**)**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RMoteriška apranga ir avalynė |
| --- |
|  |
| 
Aukštakulniai · Bikinis · Kelnaitės · Korsetas · Liemenėlė · Maudymosi kostiumėlis · Mini sijonas · Palaidinė · Pėdkelnės · Siaurikės · Sijonas · Skarelė · Skrybėlaitė · Suknelė |

 |
**Matvejus Guiganovas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Matvejus Guiganovas |
| Gimimo data | 1994 m. liepos 28 d. (28 metai) |
| Gimimo vieta | Sevastopolis, Ukraina |
| Ūgis | cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2019  2019 2020–2021 | Jerevano „Aratat"  FK Palanga  Serpanta Nisporeni | 13 (0)09 (0)15 0(0) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2022 m. liepos 26 d.. |

**Matvejus Guiganovas** (ukr. *Матвій Гуйганов*; g. 1994 m. liepos 28 d.) – Ukrainos–Rusijos futbolininkas, gynėjas. Buvęs FK Palanga narys.

Karjera
-------

Žaidėjas kilęs iš Krymo pusiasalio. Gimtinėje žaidė futbolą. Po Rusijos intervencijos į Krymą, buvo išvykęs į Mordoviją. Kurį laiką atstovavo Saransko „Mordovijai".

2019 m. pirmoje pusėje buvo Jerevano „Ararat" komandos narys. Armėnijos Premjer lygoje sužaidė 13 rungtynių.

2019 m. vasarą tapo FK Palanga nariu. Debiutavo 2019 m. rugpjūčio 3 d. XVIII (18) turo rungtynėse prieš FK Riteriai, kurios baigėsi palangiškių pralaimėjimu rezultatu 0:1.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2019-08-05 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑   Archyvuota kopija 2019-08-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑

Nuorodos
--------

* Soccerway
* flashscore
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Matvejus Škiriatovas** |
| --- |
| Gimė | 1883 m. rugpjūčio 3 d.Tulos gubernija |
| Mirė | 1954 m. sausio 18 d. (70 metų)Maskva |
|  |
| Veikla | valstybės ir partinis veikėjas |

**Matvejus Škiriatovas** (rus. *Матвей Фёдорович Шкирятов*, 1883 m. rugpjūčio 3 d. Višniakovo kaime, Tulos gubernija – 1954 m. sausio 18 d. Maskvoje) – sovietinis valstybės ir partinis veikėjas, vienas iš stalininių represijų organizatorių.

Biografija
----------

1921 m. VKP(b) CK partinių gretų patikrinimo ir valymo komisijos narys. 1923–1934 m. VKP(b) Centrinės kontrolės komisijos narys. 1923–1924 m. ir 1930–1934 m. VKP(b) CK Centrinės kontrolės komisijos Partinės kolegijos bei Darbininkų ir valstiečių inspekcijos kolegijos narys. 1939 m. Partinės kontrolės komiteto pirmininko pavaduotojas. 1952 m. SSKP CK Partinės kontrolės komiteto pirmininkas. 1952–1953 m. SSKP CK Prezidiumo – SSKP Politinio biuro narys.

Urna su M. Škiriatovo palaikais palaidota Kremliaus sienoje Maskvoje.
| ***Virpesiai 4. Legenda prasideda*** |
| --- |
|  |
|  |
| Pavadinimas | Tremors 4: The Legend Begins |
| Kilmės šalis | JAV |
| Režisierius | S. S. Wilson |
| Prodiuseris (-iai) | Nancy Roberts |
| Scenaristas (-ai) | Brent MaddockS. S. WilsonNancy Roberts |
| Vaidina | Michael Gross  Billy DragoAugust Schellenberg |
| Metai | 2004 |
| Žanras | juodoji siaubo komedija |
| Trukmė | 101 min. |
| Kalba | anglų |
| Biudžetas | 5 000 000 dol. |
| **IMDb įrašas** |

**Virpesiai 4. Legenda prasideda** (angl. *Tremors 4: The Legend Begins*) – 2004 m. JAV siaubo komedija, serijos apie siaubūnus čiupoidus 4 dalis.

Filmo tęsinys: „Virpesiai. Griausmas iš apačios".

Siužetas
--------

DĖMESIO: *toliau atskleidžiamos kūrinio detalės*

Šiame filme vaizduojama visos čiupoidų legendos pradžia. XIX a. dykame Nevados slėnyje įkuriamas Rejekšino (*Rejection*) miestelis nes greta pradeda veikti sidabro kasykla. Tačiau kasykloje prasideda keistos nelaimės, dingsta žmonės. Darbas sustoja, nes niekas nedrįsta žengti vidun. Išsiaiškinti susidariusios padėties iš Filadelfijos atvyksta kasyklos savininkas Hiram Gummer. Drauge su keliais darbininkais ir įvykių liudininku Juan jis nusileidžia į kasyklą, bet ten nieko neranda. Tačiau naktį stovyklavietę užpuola čiupoidai ir darbininkai žūva. Hiramas pasamdo garsų žudiką Juodąją Ranką. Su juo Hiramas ir Chuanas keliauja ieškoti čiupoidų, tačiau jų neradę apsinakvoja arklių poilsio stotyje. Ten juos užpuola čiupoidai, Juodoji Ranka žūsta. Grįžęs Hiramas pataria visiems išsikraustyti, o pats susiruošia vykti namo. Gyventojai išvykti nesutinka. Jau pirkdamas bilietą Hiramas netyčia išgirsta telegrafo pranešimą, kad Rejekšino gyventojai prašo pagalbos, nes jų miestą užpuolė kirmėlės. Jis meta savo kelionę, už paskutinius turtus priperka amunicijos ir grįžęs į miestelį padeda gyventojams nukauti požeminius siaubūnus. Pramonė atgyja, o vietovė pervadinta į Perfekšiną.

Aktoriai
--------

* Michael Gross – Hiram Gummer
* Sara Botsford – Christine Lord
* Billy Drago – „Juodoji Ranka" Kelly
* Brent Roam – Juan Pedilla
* August Schellenberg – Tecopa
* Ming Lo – Pyong Lien Chang
* Lydia Look – Lu Wan Chang
* Sam Ly – Fu Yien Chang
* J. E. Freeman – Senasis Fredas
Laser burlaivis – populiariausias ISAF administruojamas sportinis laivas.
**Tarptautinė buriavimo federacija (ISAF)** – pasaulinė buriavimo sporto organizacija, siekianti populiarinti buriavimą visame pasaulyje ir kontroliuojanti buriavimo varžybas. Tarptautinis olimpinis komitetas pripažinęs tarptautinę buriavimo federaciją vienvaldžia pasauline organizacija buriavimo varžyboms reguliuoti. Organizacijai priklauso virš 120 valstybių.

Buriavimo varžybose ISAF naudoja skirtingus burlaivius: jachtas, burlentes, katamaranus, trimaranus, jėgos aitvarus su banglentėmis, radijo bangomis valdomus laivus, eldijas, plokščiadugnius laivus. ISAF taip pat reguliuoja varžybų tipą: masinio starto varžybos, dvikovinės varžybos, grupinės varžybos.

Istorija
--------

Tarptautinė buriavimo federacija įkurta 1907 m. spalio 14 d. Paryžiuje. Tuomet organizacija vadinosi *tarptautine jachtų lenktynių sąjunga*. 1996 m. organizacija pakeitė pavadinimą į dabartinį.

Federacijos prezidentas
-----------------------

* 1946–1955 m. − Ralph Gore
* 1955–1969 m. −  Peter Scott (GBR),
* 1969–1986 m. −  Beppe Croce (ITA),
* 1986–1994 m. −  Peter Tallberg (FIN),
* 1994–2004 m. −  Paul Henderson (CAN),
* 2004–2012 m. −  Göran Petersson (SWE).

ISAF metų buriuotojas
---------------------

Tarptautinė buriavimo federacija nuo 1994 m. kasmet renka geriausius metų buriuotojus:

| Meta | Vyrai | Moterys |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Naujoji Zelandija Peter BlakeJungtinė Karalystė Robin Knox-Johnston | Ispanija Theresa Zabell |
| 1995 | Naujoji Zelandija Russell Coutts | Prancūzija Isabelle Autissier |
| 1996 | Vokietija Jochen Schümann | Honkongas Lee Lai Shan |
| 1997 | Jungtinė Karalystė Pete Goss | Ukraina Ruslana Taran Ukraina Elena Pakholchik |
| 1998 | Jungtinė Karalystė Ben Ainslie | Nyderlandai Carolijn Brouwer |
| 1999 | Lenkija Mateusz Kusznierewicz | Nyderlandai Margriet Matthijsse |
| 2000 | Jungtinės Amerikos Valstijos Mark ReynoldsJungtinės Amerikos Valstijos Magnus Liljedahl | Jungtinė Karalystė Shirley Robertson |
| 2001 | Brazilija Robert Scheidt | Jungtinė Karalystė Ellen MacArthur |
| 2002 | Jungtinė Karalystė Ben Ainslie | Graikija Sofia BekatorouGraikija Emilia Tsoulfa |
| 2003 | Naujoji Zelandija Russell Coutts | Norvegija Siren Sundby |
| 2004 | Brazilija Robert Scheidt | Graikija Sofia BekatorouGraikija Emilia Tsoulfa |
| 2005 | Ispanija Fernando EchavarriIspanija Anton Paz | Jungtinė Karalystė Ellen MacArthur |
| 2006 | Naujoji Zelandija Mike Sanderson | Jungtinės Amerikos Valstijos Paige Railey |
| 2007 | Jungtinės Amerikos Valstijos Ed Baird | Prancūzija Claire Leroy |
| 2008 | Jungtinė Karalystė Ben Ainslie | Italija Alessandra Sensini |
| 2009 | Brazilija Torben Grael | Jungtinės Amerikos Valstijos Anna Tunnicliffe |
| 2010 | Australija Tom Slingsby | Ispanija Blanca Manchón |
| 2011 | Ispanija Iker MartinezIspanija Xabier Fernandez | Jungtinės Amerikos Valstijos Anna Tunnicliffe |

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
Belopavličių slėnis tarp Nikšičiaus ir Danilovgrado
**Belopavličių slėnis** (serb. *Бјелопавлићи*, taip par vadinamas Zetos upės slėniu) – siauras derlingos žemės ruožas Juodkalnijoje. Jis tęsiasi palei Zetos upę, išplatėdamas žemutinėje dalyje, kur Zeta įteka į Moračą, netoli Podgoricos. Iš šios slėnio kilęs Belopavličių klanas. **Belopavličiais** vadintas gentinis regionas, kuris priklausė Brdos (Kalvų) regionui. Tai buvo viena iš „septynių kalvų" (ar genčių) kartu su Vasojevičiais, Piperiais, Kučiais, Bratonožičiais, Moračaniais ir Rovčaniais.

Zetos upės slėnis istoriškai buvo tankiai apgyvendintas, nes derlingos žemės kalnuotoje Juodkalnijoje buvo retos.

Kita svarbi Juodkalnijos lyguma vadinama Zetos lyguma, nors pati Zeta per ją neteka.

Belopavličių lyguma eina geležinkelis ir plentas tarp dviejų didžiausių Juodkalnijos miestų, Podgoricos ir Nikšičiaus. Didžiausia gyvenvietė lygumoje yra Danilovgradas, kuris pavadintas Juodkalnijos kunigaikščio Danilo II vardu.

Istorija
--------

Belopavličių vardas kilęs nuo Bijeli Pavle („Baltojo Pauliaus"), kuris neva pabėgęs iš Metohijos nuo Osmanų ir įsikūręs Luškos župoje (lotyniškai *Lusca*, vėliau pavadinta Zeta). Belopavličiai pirmą kartą minimi 1411 m. Ragūzos dokumente, kai jie kartu su Malonšičiais, Ozriničiais ir Mazničiais apiplėšė Ragūzos respublikos laivą. Pasak kai kurių šaltinių jie buvę albanų gentimi. 1496 m. Osmanai užkariavo didžiąją Zetos dalį ir aplinkinę teritoriją, vadinamą „Kalvomis" (Brda), kurioje gyveno Vasojevičių, Belopavličių, Piperių, Kučių, Bratonožičių, Moračanių ir Rovčanių klanai.

Išnašos
-------

1. ↑  Tea Perinčić Mayhew, 2008. Dalmatia Between Ottoman and Venetian Rule: Contado Di Zara, 1645–1718.
2. ↑  Robert Elsie, 2015, The Tribes of Albania: History, Society and Culture.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Bakalauras** (angl. *bachelor* „berniukas", iš lot. *baccalaureus*; *bakkalaureus* iš lot. *baccalaureus*) – pirmosios pakopos akademinis kvalifikacinis laipsnis, suteikiamas aukštosios mokyklos absolventams, baigusiems pirmines (pagrindines) studijas. Bakalauro studijų metu įgyjamos tam tikros srities žinios. Pagal atitinkamą sritį gali būti šakinės (teisės bakalauras, verslo administravimo bakalauras ir kt.) arba tarpšakinės studijos (teisės ir verslo studijos).

Bakalauro laipsnis Europoje liudija apie įgytą akademinę kvalifikaciją, leidžiama stoti į magistrantūrą. Išimtiniais atvejais kai kuriose valstybėse asmenims yra suteikiama teisė stoti į doktorantūrą.

Asmuo, baigęs bakalauro studijas, yra bakalauras (bakalaurė). Jis turi teisę greta savo pavardės nurodyti įgytą laipsnį (paprastai santrumpą, pvz. *B.A.*, *bacc. jur.* ir kt.).