recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| Balstogės mūšis |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1920 m. rugpjūčio 22 d. |
| Vieta | Europa, Lenkija, Balstogė |
| Rezultatas | Lenkų pergalė |

 |
| Konflikto šalys |
|  Lenkija |  Rusijos TFSR |
| Vadovai ir kariniai vadai |
|  Zygmunt Wenda August Emil Fieldorf Władysław Broniewski Józef Marjański |  Nikolajus Sologubas |
| Nuostoliai |
| 50 žuvę, 200 sužeisti | 600 žuvę, 8000 belaisviai |

**Balstogės mūšis** (lenk. *Bitwa białostocka*) – vienas iš Lenkijos-sovietų karo mūšių įvykęs 1920 m. rugpjūčio 22 d. tarp Rusijos TFSR ir Lenkijos kariuomenių. Po pergalės prie Varšuvos lenkai puolė į rytus besitraukiančius bolševikus, kurie apsistojo Balstogės mieste. Mūšis truko visą dieną ir miestą kelis kartus užimdavo tai vieni tai kiti kol galiausiai miestą užėmė lenkai. Lenkams mūšio metu vadovavo Zygmunt Wenda, August Emil Fieldorf, Władysław Broniewski bei Józef Marjański, kuris mūšio metu ir žuvo. Bolševikams vadovavo Nikolajus Sologubas. Iš viso žuvo 50 lenkų ir 600 bolševikų kareivių, 200 lenkų buvo sužeisti bei 8000 bolševikų pateko į nelaisvę.

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie mūšį (lenk.);
* Aprašymas apie mūšį (lenk.).

Literatūra
----------

* A. Borkiewicz, St. Grzegorczyk Walki 1 pp Legionów o Białystok na tle Bitwy Warszawskiej w 1920 roku, Wyd. Komitetu Budowy Kościoła-Pomnika S-ego Rocha, Białystok 1936
* W.Broniewski Pamiętnik 1918–1922, PIW, Warszawa 1984
**Kušnarenkovo kultūra** – geležies amžiaus archeologinė kultūra, ją išskyrė V. Geningas pagal 1955–1959 m. kasinėtą Kušnarenkovo kapinyną (Baškirija).

Arealas
-------

Kušnarenkovo kultūra VI a. – VIII a. buvo paplitusi Pietų Urale, Pauralėje – Belos, Karnos ir Ikos baseinuose. Žinoma daugiau kaip 40 paminklų – kapinynų, pavienių kapų ir gyvenviečių. Manoma, kad Kušnarenkovo kultūra išplito VI a. viduryje iš Užuralės ir Vakarų Sibiro miškastepių rajonų. Kušnarenkovo kultūros žmonės – ugrų protėviai. VIII a. į vakarus nuo Uralo ir Pauralės atklydus kitai ugrų genčių grupei susiklostė Karajakupovo kultūra.

Kultūra
-------

Kušnarenkovo kultūros žmonės – klajokliai, slėniuose ir upių terasose kūrė laikinas gyvenvietes. Vertėsi gyvulininkyste ir medžiokle. Naudojo akmeninius, kaulinius ir geležinius įrankius bei ginklus. Papuošalai ir dekoratyvinės detalės dažniausiai metaliniai. Keramika lipdyta, plonasienė, apskritadugnė, dailių formų. Greta gyvenviečių aptinkama kapinynų arba pavienių kapų.

Mirusieji laidoti po mažais pilkapių sampilais, supiltais iš žemių, negiliose stačiakampėse ar ovalo formos duobėse, aukštielninki, su įkapėmis. Galvūgalyje dėdavo indą su maistu mirusiajam. Pilkapiuose laidota 1-3 mirusieji, kartais juose aptinkama žirgų galvų ir kojų. Įkapės: ginklai (kauliniai ir geležiniai strėlių antgaliai, geležiniai kalavijai), įvairūs papuošalai, kauliniai apkalai, indai, pakinktai (balnakilpės ir žąslai), diržo sagtys ir puošybos detalės, dažniausiai su heraldiniais motyvais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kušnarenkovo kultūra*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 337 psl.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |
| --- |
| Kwa |
| Paplitimas | pietų Gana, pietryčių Dramblio Kaulo Krantas |
| Kalbų skaičius | 80 |
| Kilmė | Nigerio-Kongo<Atlanto-Kongo<<Voltos-Kongo<<<**Kwa** |
| Klasifikacija | Potu-Tano, ga-dangme, ka-togo, na-togo, lagūnos |

**Kva kalbos** (*Kwa*) – Nigerio-Kongo kalbų šeimos kalbų grupė, priskiriama Voltos-Kongo kalboms. Jomis kalbama Afrikos Gvinėjos miškų zonoje dabartinėje pietų Ganoje ir pietryčių Dramblio Kaulo Krante.

Žinomiausios ir daugiausia vartojamos kalbos yra akanų kalba, ga kalba.

Apibrėžimas
-----------

Terminas pasiūlytas 1885 m. vokiečių lingvisto Gottlob Krause, kuris jį panaudojo apjungti akanų, ga ir gbe kalboms, naudojamoms pietinėje Ganoje. Terminas pasirinktas, kadangi visose šiose kalbose *kwa* (*kua*) reiškia „žmogų". Per vėlesnį šimtą metų įrodžius kitų kalbų giminystės ryšius, kva kalboms priskiriamų kalbų arealas stipriai išsiplėtė. XX a. II pusėje joms buvo priskiriamos dauguma kalbų, kuriomis kalbama Gvinėjos įlankos regione nuo Liberijos vakaruose iki Nigerio deltos rytuose. Šią išsiplėtusią kalbų grupę lingvistai bandė sisteminti, išskirdami Rytų (Nigerijoje) ir Vakarų (nuo Liberijos iki Benino) kva.

Nuo XX a. 8-ojo dešimtmečio vyko kva kalbų grupės mažinimas. 1977 m. Bennett & Sterk rytų kva kalbas (joruboidų, igboidų ir kt.) priskyrė Benujės-Kongo grupei. 1989 m. Stewart susiaurino kva kalbų apibrėžimą, kru kalbas (vakariausią atšaką) išskirdamas kaip atskirą grupę, taip pat atskirdamas idžoidų kalbas. Šis gerokai susiaurintas kva grupės apibrėžimas yra dar žinomas kaip **naujosios kva**. Vėliausiai iš grupės išmestos gbe kalbos, kurios pripažintos kaip atskira grupė.

Klasifikacija
-------------

Remiantis Stewart ir vėlesniais autoriais, linkstama išskirti šiuose kva kalbų grupės pogrupius:

1. Potu-Tano kalbos – gausiausia grupė, kuriai priskiriamos akanų kalbos, bia kalbos, guang kalbos, taip pat smulkios kalbelės ebri, mbato, krobu, abure, eotile;
2. Ga-Dangme kalbos – kalbama Ganos rytinėje pakrantėje. Jai priskiriamos ga ir dangme kalbos;
3. Ganos-Togo kalnų kalbos – bent 14 smulkių kalbelių, kuriomis kalbama aukštikalnėse Ganos ir Togo pasienyje. Jos skirstomos į dvi grupes: na-Togo ir ka-Togo;
4. likusios smulkios kalbelės, kuriomis kalbama pietinėje Dramblio Kaulo Kranto pakrantėje, dar žinomos kaip Lagūnos kalbos. Joms priklauso Avikamų, Aladianų, Attié, Abé, Adžukru, Abidži kalbelės.
Koordinatės: 53°06′21″ š. pl. 23°08′57″ r. ilg.﻿ / ﻿53.10583°š. pl. 23.14917°r. ilg.﻿ / 53.10583; 23.14917


| Balstogės miesto stadionas |
| --- |
|  |
| Vieta | Balstogė, Lenkija |
| Atidarytas | 1972 m. liepos 22 d. |
| Renovuotas | 2008–2014 m. |
| Savininkas | Balstogės miesto savivaldybė |
| Paviršius | Žolė |
| Architektas | Stefan Kuryłowicz,Michał Adamczyk,Mikołaj Kwieciński,Krystyna Tulczyńska. |
| Talpa | 22386 sėdimos vietos |
| Nuomininkai | SSA Jagiellonia Białystok |

**Balstogės miesto stadionas** (lenk. *Stadion Miejski w Białymstoku*) – stadionas esantis Balstogės mieste, *ul. Słoneczna 1* gatvėje. Stadione savo namų rungtynes žaidžia SSA Jagiellonia Białystok futbolo klubas.

Istorija
--------

Stadionas pastatytas 1971 metais. Oficialiai atidarytas 1972 m. liepos 22 d. Iš pradžių stadione tilpo 15 000 žmonių, o vėliau po rekonstrukcijos 30 000 žmonių. Tuo metu stadionas buvo vienas iš dešimties didžiausių ir moderniausių stadionų visoje šalyje. XX a. pabaigoje stadionas buvo apleistas, bet 2005 m. rekonstruotas ir šiuo metu stadione varžybas gali stebėti 6000 žmonių. 2006 m. buvo nutarta stadioną modernizuoti, kad jis atitiktų aukščiausius tarptautinius reikalavimus. Po renovacijos stadione yra 22 386 sėdimos vietos.

Didžiausias žiūrovų skaičius užfiksuotas 1987 m. kai *SSA Jagiellonia Białystok* žaidė prieš KS Widzew Łódź. Į stadioną susirinko 36 000 žmonių.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Balstogės miesto stadionas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Aprašymas apie naująjį stadioną (lenk.);
* Aprašymas apie naująjį stadioną (lenk.) Archyvuota kopija 2014-08-22 iš Wayback Machine projekto.;
* Aprašymas apie naująjį stadioną (lenk.);
* Aprašymas apie senąjį stadioną (lenk.);
* Aprašymas apie stadiono statybas (lenk.) Archyvuota kopija 2011-06-15 iš Wayback Machine projekto..
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Skorpiono ginklas – uodega
Povo uodega naudojama pasipuikavimui
**Uodega** – stuburo tęsinys, susidedantis iš stuburo slankstelių. Skirtingų gyvūnų uodegos skiriasi dydžiu, forma, paskirtimi. Ją turi dauguma stuburinių.

Uodegą turi ne visi gyvūnai. Pavyzdžiui, jos neturi žmogus. Evoliucinė mūsų uodegos liekana yra nedidelis keturių ar penkių susiliejusių slankstelių gumbas stuburo apačioje.

Paskirtis
---------

Uodegos paskirčių yra be galo daug. Bebrams tai – vairas plaukiant ir perspėjamasis ženklas. Sunerimęs bebras pliaukšteli uodega į vandens paviršių, kad perspėtų kitus bebrus. Uodega gali būti ginklas (pvz. skorpionai), nuotaikos perteikimo ir bendravimo būdas (laimingas šuo vizgina uodegą, nusižeminęs – pabruka (uodegos kalba)), priešų atbaidymo įrankis (Katinis lemūras priešus atbaido smarve), ženklas ieškant partnerio (povas).

Kanopiniai karštą dieną nuo musių, sparvų, gylių ir kitų įkyrių vabzdžių ginasi plakdami šonus uodega. Kitiems ji reikalinga ne tik apsiginti, bet ir pulti (krokodilai, rykliai, varanai)Drambliai, eidami vorele kartais straubliu apkabina priešais einančiojo uodegą. Plėšriųjų žinduolių jaunikliai žaisdami su suaugusiojo uodega mokosi pulti. Kengūroms uodega – atrama stovint. Paukščiai skrisdami (arba žuvys plaukdamos) vairuoja uodega. Daugumai žinduolių uodega padeda išlaikyti pusiausvyrą. Uodeguotosioms beždžionėms patogiau laipioti medžiais turint kabią uodegą. Rudoji lapė turi puikią šiltą antklodę ir regimąjį ženklą kitiems šeimyninės grupės nariams. Voverei skraiduolei plokščia uodega sklendžiant atstoja vairą ir stabdį.
**Tradicija** (lot. *traditio* – perdavimas, pasakojimas) – istoriškai susidarančių ir įsitvirtinančių etninės grupės kultūros formų perdavimas iš kartos į kartą. Tradicijos apima tikėjimą, mitus, meną, dorovę, apeigas, papročius, folklorą, žaidimus ir kt.

Svarbi tradicijų dalis yra ritualiniai, doroviniai papročiai. Papročiai susiklostė ir per ilgą laiką nusistovėjo iš gerbiamų poelgių. Pirmykštėje visuomenėje papročiai buvo universalūs ir pakankamas individų elgesio normavimo būdas, nes bendruomenės solidarumą lėmė materialinės kovos už būvį sąlygos. Pagal papročius buvo tvarkomos visos gyvenimo sritys, o moralės normos nesiskyrė nuo papročių visumos.

Tradicijos supažindina žmones su tautos istorija, kultūros vertybėmis, padeda pažinti savo tautos kultūros paveldą ir gyvąją tradiciją, formuotis tautinei savimonei, etniniam kultūros ugdymui. Įvairūs procesai (pvz. industrializacija, globalizacija, tautų asimiliacija, tam tikrų kultūrinių grupių marginalizacija) gali prisidėti prie laipsniško tradicijos nykimo.

Išnašos
-------

1. 1 2  *Tradicija*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-12-05.
2. ↑  *Kultūra*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-12-05.
3. ↑  *Papročiai*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-12-05.
| Šiaurės Kvanzaport. *Kwanza-Norte* |
| --- |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Angolos vėliava Angola |
| **Administracinis centras** | Ndalatandas |
| **Savivaldybių skaičius** | 10 |
|  |
| **Gyventojų** (2022) | 554 700 |
| **Plotas** | 20 500 km² |
| **Tankumas** (2022) | 27 žm./km² |

**Šiaurės Kvanza** (port. *Kwanza-Norte*) – provincija šiaurės vakarų Angoloje. Ribojasi su Bengo, Uižės, Malanžės ir Pietų Kvanzos provincijomis. Administracinis centras – Ndalatandas.

Istorija
--------

*Pagrindinis straipsnis – Ndongo*.
Provincijos teritorija nuo senų laikų buvo apgyvendinta mbundu etninės grupės, kuri čia apie XV a. sukūrė Ndongo karalystę. Nors ji aktyviai priešinosi portugalų kolonizacijai, XVII a. viduryje buvo prijungta prie Portugalijos Vakarų Afrikos ir valdoma iš Luandos miesto. Ši portugalų kolonija kitaip dar buvo vadinama Angolos karalyste.

Šiuo metu daugumą gyventojų provincijoje sudaro mbundu atstovai.

Geografija
----------

Pagrindinė provincijos upė yra Kvanza. Ant jos įrengta galingiausia šalyje Kapandos hidroelektrinė.

Savivaldybės
------------

Provincija padalinta į 10 savivaldybių:

* Ambaka
* Banga
* Bolongongas
* Kambambė
* Kazengas
* Golungo Altas
* Gongembas
* Lukala
* Kisulungas
* Samba Kažu

Šaltiniai
---------

1. ↑  ANGOLA, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| **Angolos provincijos** |  |
| Bengas | Bengela | Bijė | Huambas | Huila | Kabinda | Kunenė | Kvandas Kubangas | Luanda | Malanžė | Mošikas | Namibas | Pietų Kvanza | Pietų Lunda | Šiaurės Kvanza | Šiaurės Lunda | Uižė | Zairas |
**Steven Adams**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| **Pilnas vardas** | Steven Funaki Adams |
| Gimimo data | 1993 m. liepos 20 d. (29 metai) |
| Gimimo vieta | Rotorua, Naujoji Zelandija |
| Ūgis | 2,11 m |
| Svoris | 120 kg |
| Pravardė | Aquaman |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Memfio „Grizzlies" |
| **Numeris** | 4 |
| **Pozicija** | Vidurio puolėjas |
| NBA naujokų birža |
| 2013 m. | 12 šaukimu,Oklahoma Sičio „Thunder" |
| Profesionalūs klubai |
| 20112013-20202020-20212021- | Velingtono „Saints"Oklahoma Sičio „Thunder"Naujojo Orleano „Pelicans"Memfio „Grizzlies" |  |
|  |

**Stivenas Funakis Adamsas** (angl. *Steven Funaki Adams*, g. 1993 m. liepos 20 d.) – Naujosios Zelandijos krepšininkas, žaidžiantis NBA lygoje besivaržančioje Memfio „Grizzlies" komandoje.

Karjera
-------

### Velingtono „Saints" (2011)

Karjeros pradžioje S. Adamsas rungtyniavo Velingtono „Saints" komandoje. Komanda jam nemokėjo pinigų, nes S. Adamsas norėjo ateityje atstovauti Pitsburgo universiteto krepšinio komandai. Debiutiniame sezone vidutiniškai pelnydamas 5,8 taškus ir atkovodamas 4,3 kamuolius per rungtynes jis laimėjo lygos metų naujoko apdovanojimą ir Velingtono „Saints" tapo lygos čempionais.

### Oklahoma Sičio „Thunder" (2013-2020)

2013 m. NBA naujokų biržoje Oklahoma Sičio „Thunder" pasirinko jį 12-uoju šaukimu ir jis tapo antruoju Naujosios Zelandijos krepšininku NBA istorijoje, kurį pasirinko pirmajame naujokų biržos šaukimo rate. Savo debiutiniame sezone jis vidutiniškai pelnė 3,3 taškus, bei atkovojo 4,1 kamuolius per rungtynes ir buvo išrinktas į simbolinę visų NBA naujokų antrąją komandą.

2015 m. sausio 21 d. rungtynėse prieš Vašingtono „Wizards" jis atkovojo 20 kamuolių – daugiausiai karjeroje. 2016 m. NBA atkrintamosiose varžybose S. Adamsas vidutiniškai pelnė 10,1 taškus per rungtynes ir komanda konferencijos finaluose, nors iš pradžių laiminėjo 3-1, pralaimėjo Golden State „Warriors" komandai 4-3.

2016 m. spalio 31 d. S. Adamsas pasirašė ketverių metų sutartį su Oklahoma Sičio „Thunder", kurio vertė siekė 100 mln. JAV dolerių.

### Naujojo Orleano „Pelicans" (2020-2021)

2020 m. lapkričio 24 d. jis išmainytas į Naujojo Orleano „Pelicans" komandą. Su komanda jis iš viso sužaidė 58-ias rungtynes.

### Memfio „Grizzlies" (2021-*dabar*)

2021 m. rugpjūčio 7 d. jis išmainytas į Memfio „Grizzlies" komandą. 2022 m. spalio 2 d. jis pasirašė dvejų metų, 25,2 mln. JAV dolerių vertės sutartį su komanda. 2023 m. sausio 22 d. jis patyrė dešinio kelio raiščių traumą.

Pasiekimai
----------

* 2014 m. Visų NBA naujokų antrosios komandos narys
* 2011 m. NZNBL čempionas
* 2011 m. NZNBL metų naujokas

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Hippuridaceae** |
| --- |
| Paprastoji uodeguonė (Hippuris vulgaris)Paprastoji uodeguonė (*Hippuris vulgaris*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Notreliažiedžiai  *( Lamiidae)* |
| Šeima: | Uodeguoniniai  *( Hippuridaceae)* |

 |

**Uodeguoniniai** (*Hippuridaceae*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) augalų šeima, kuriai priklauso daugiamečiai žoliniai vandens augalai su menturiškais linijiškais lapais. Žiedai maži, išsidėstę pavieniui lapų pažastyse.

Šeimoje 3 rūšys, priklausančios vienai uodeguonių (*Hippuris*) genčiai. Genties pavadinimas iš graikų kalbos žodžių *hippos* – arklys, *ura* – uodega; augalas vandenyje panašus į arklio uodegą. Dabar ši šeima jungiama į gyslotininių (*Plantaginaceae*) šeimą.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Universitetų teatrų asociacija** (**UTA**) – universitetų teatrus vienijanti asociacija Lietuvoje.

Istorija
--------

Įkurta 1988 m. režisieriaus Rimanto Venckaus iniciatyva. Asociacija vienija Vilniaus universiteto, Vilniaus Gedimino technikos, Vilniaus pedagoginio, Klaipėdos, Kauno technologijos ir Vytauto Didžiojo universitetų teatrus.

Veikla
------

Pagrindinis asociacijos tikslas yra plėtoti tarptautinį kultūrinį bendradarbiavimą tarp pasaulio universitetų teatrų, dalyvauti festivaliuose ir rengti tarptautinius universitetų teatrų forumus Vilniuje, ieškoti finansavimo šiems projektams. UTA yra Tarptautinės universitetų teatrų asociacijos narė.

UTA vykdo ilgalaikę kultūrinę edukacinę programą „Universitetas ir jaunimo kultūra". Sėkmingai įgyvendinti aštuoni tarptautiniai projektai, kuriuose nagrinėtos įvairios kultūros paveldo problemos, daugiatautės Vilniaus kultūros klausimai, Europos jaunimo skirtumai ir panašumai, studentiškai scenai rašančių autorių fenomenas, jaunos asmenybės ugdymas teatro priemonėmis ir kitos temos.

Išskirtinė kasmet vykstančių forumų ypatybė yra ta, kad kiekvieną kartą rengėjai – Universitetų teatrų asociacija, VU ir VGTU teatrai - sugalvoja vis naują šventės temą, devizą, lemiantį viso renginio programą.
| **Panellus mitis** |
| --- |
| Švelnusis skiautenėlis (*Panellus mitis*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Grybai  *( Fungi)* |
| Skyrius: | Papėdgrybūnai  *( Basidiomycota)* |
| Klasė: | Papėdgrybiai  *( Basidiomycetes)* |
| Eilė: | Agarikiečiai  *( Agaricales)* |
| Šeima: | Šalmabudiniai  *( Mycenaceae)* |
| Gentis: | Skiautenėlis  *( Panellus)* |
| Rūšis: | Švelnusis skiautenėlis  *( Panellus mitis)* |

 |
|  Index Fungorum |

**Švelnusis skiautenėlis** (lot. *Panellus mitis*) – šalmabudinių (*Mycenaceae*) šeimos, skiautenėlių (*Panellus*) genties grybų rūšis.

* **Augimo vieta**

Ant nukritusių pušies šakų, išvartų, kelmų.

* **Augimo laikas**

Ruduo, pavasaris.

* **Pagrindiniai požymiai**

Vaisiakūniai tamprūs, givybingi, nebijantys šalčio.

Vaisiakūniai smulkučiai. Kepurėlė 0,5–2 (3) cm skersmens, apvali, inkstiška, paplokščia, pilkšva, rusva, labai tampri. Lakšteliai elastingi, jauni - balti, vėliau - rusvi, odiški, siauri, priaugtiniai. Kotas 0,2–0,8×0,2–0,5 cm, šininis, nusmailėjęs, baltas plaušuotas. Trama tampri, balta, plona, nemalonaus skonio, be ypatingo kvapo. Sporos 4–6×1,5 μm, amiloidinės.

**Būdingi požymiai:** vaisiakūniai gelsvai rusvi, kotas šoninis, auga tik ant negyvos spygliuočių, ypač pušų, medienos.

Dygsta grupelėmis, grupėmis. Aktyvus medienos saprotrofas. Labai dažnas, atodrėkio metu ir žiemą gyvas. Yra duomenų, kad nuodingas.

Literatūra
----------

Lietuvos grybų atlasas, Vincentas Urbonas, Kaunas, Lututė, 2007, ISBN 978-9955-692-59-1, 189 psl.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Švelnusis skiautenėlis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Typha** |
| --- |
| Plačialapis švendras (Typha latifolia)Plačialapis švendras (*Typha latifolia*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Lelijainiai  *( Liliopsida)* |
| Poklasis: | Arekažiedžiai  *( Arecidae)* |
| Šeima: | **Švendriniai**  *( Typhaceae)* |
| Gentis: | Švendras  *( Typha)* |

 |

**Švendras** (*Typha*) – magnolijūnų (*Magnoliophyta*) skyriaus, monotipinės **švendrinių** (*Typhaceae*) šeimos augalų gentis.

Augalai su šliaužiančiu storu šakniastiebiu, kuris turtingas krakmolo. Lapai linijiški, turi ilgą makštį. Žiedai sutelkti burbuolėse. Po apvaisinimo piestelinių žiedų burbuolė labai išauga ir patamsėja. Apdulkinami vėjo kryžminiu būdu. Vaisiai kurį laiką plaukioja vandens paviršiuje, o paskui nugrimzta į dugną. Vegetatyviškai dauginasi šakniastiebio dalimis. Šaknys dvejopos: ilgos, padedančios įsitvirtinti į gruntą, ir trumpos – siurbiančiosios.

Auga pelkėse ir stovinčių arba lėtai tekančių vandenų pakrantėse iki 1,5 m gylio. Krakmolo turtingi šakniastiebiai kartais vartojami maistui ir liaudies medicinoje, lapai tinka pynimui.

Gentyje 12 rūšių, Lietuvoje auga dvi:

* Siauralapis švendras (*Typha angustifolia*)
* Plačialapis švendras (*Typha latifolia*)

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Švendras** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
| **Amaranthus caudatus** |
| --- |
| Uodeguotasis burnotis (*Amaranthus caudatus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Magnolijūnai  *( Magnoliophyta)* |
| Klasė: | Magnolijainiai  *( Magnoliopsida)* |
| Poklasis: | Gvazdikažiedžiai  *( Caryophyllidae)* |
| Šeima: | Burnotiniai  *( Amaranthaceae)* |
| Gentis: | Burnotis  *( Amaranthus)* |
| Rūšis: | Uodegotasis burnotis  *( Amaranthus caudatus)* |

 |
| **Sinonimai** |
| * *Amaranthus caudatus* subsp. *mantegazzianus*,
* *Amaranthus caudatus* subsp. *saueri*,
* *Amaranthus caudatus* var. *albiflorus*,
* *Amaranthus caudatus* var. *alopecurus*,
* *Amaranthus dussii*,
* *Amaranthus edulis*,
* *Amaranthus mantegazzianus*
 |

**Uodegotasis burnotis** (*Amaranthus caudatus*) – burnotinių (*Amaranthaceae*) šeimos augalas. Kilęs iš Pietų Amerikos, Indijos.

Tai vienmetis, iki 2-2,5 m galintis užaugti žolinis augalas. Lapai pražanginiai, kiaušiniški. Žiedai susitelkę ilgose (iki 90 cm), žemyn nusvirusiose, raudonos spalvos varpose. Auga greitai, gali lengvai prisitaikyti prie įvairių augimo sąlygų. 

Anduose uodegotasis burnotis vadinamas *kiwicha* ir vietinių indėnų nuo seno naudojamas kaip grūdų šaltinis. Iš augalo sėklų pagamintų miltų gaminamos tortilijos, duona, bandelės. Uodegotasis burnotis maisto reikmėms kultivuojamas Indijoje (iš jo gaminamas čapati). Sėklose yra 13-18 % proteinų, didelis kiekis lizino, yra mineralinių medžiagų: kalcio, geležies, fosforo, kalio, cinko, vitaminų B, E.

Lietuvoje kaip ir daugelyje kitų Europos šalių uodeguotasis burnotis darželiuose auginamas kaip dekoratyvinis augalas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Uodegotasis burnotis*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. // psl. 310

Uodegotojo burnočio žiedai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Uodegotasis burnotis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°56′19″ š. pl. 23°9′16″ r. ilg.﻿ / ﻿55.93861°š. pl. 23.15444°r. ilg.﻿ / 55.93861; 23.15444
**Švendrės miškas** – miškas Šiaulių rajone, 8 km į vakarus nuo Šiaulių. Pavaldus Šiaulių miško urėdijos Lukšių girininkijai. Apima ~13,2 km² plotą.

Paviršius lygus. Vyrauja velėniniai glėjiški sujaurėję priemoliai. Yra Ventos, Mūšos ir Dubysos vandenskyroje.

Medynų sudėtis:

* eglynai – 45 %
* beržynai – 28 %
* drebulynai – 11 %
* baltalksnynai – 3 %
* juodalksnynai – 2 %
* uosynai – 1 %

Jaunuolynai sudaro 11 % miškų, pusamžiai medžiai 55 %, pribręstantys 19 %, brandūs 15 %.

Miške sutinkama elnių, šernų, briedžių, kiškių, kiaunių, lapių, usūrinių šunų, voverių, slankų, jerubių. Pietinė dalis paskelbta Švendrės botaniniu draustiniu. Prie Švendrės miško įsikūrę kaimai: Tyrelkai, Briešlaukis, Juodinkiai, Kupriai, Švendrė, Kušlambalis, Džiuikiai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Švendrės miškas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. 236
|  |
| --- |
| Malene Mortensen |
|  |
| Biografija |
| Gimė | 1982 m. gegužės 23 d. (41 metai) |
| Kilmė | Danijos vėliava Danija |
| Žanrai | džiazas, pop |
| Veikla | dainininkė |
| Svetainė | malenemortensen.dk |

**Malene Mortensen** (g. 1982 m. gegužės 23 d.) – Danijos dainininkė. Scenoje debiutavo 2001 metais, pasirodžiusi televizijos laidoje „Stjerne for en aften".

2002 m. vasarį Malene laimėjo Danijos „Eurovizijos" atranką su daina „Vis mig hvem du er". „Eurovizijos" dainų konkurse atlikėja sudainavo kūrinį anglų kalba, „Tell Me Who You Are" pavadinimu. Nors jos atlikta daina užtikrintai nugalėjo Danijos nacionaliniame finale, tačiau tarptautiniame konkurse „Tell Me Who You Are" gavo tik septynis taškus (4 taškus gavo iš Izraelio, po 1 tašką iš Lietuvos, Maltos ir Turkijos), su kuriais atlikėja užėmė paskutinę – 24 vietą.

2003 metais Malene išleido debiutinį albumą „Paradise". Šį albumą, kuriame vyrauja moderniojo džiazo stiliaus muzika, parėmė žinomi Danijos džiazo muzikantai Niels Lan Doky, Niels-Henning Ørsted Pedersen ir Alex Riel.

Diskografija
------------

* *Paradise* (2003)
* *Date with a Dream* (2005)
* *Malene* (2006)
* *Agony & Ecstasy* (2009)
* *You Go To My Head* (2012)
* *Still in Love with You* (2014)

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2014-10-06 iš Wayback Machine projekto.

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Rollo & King  *„Never Ever Let You Go"*** |  **Danijos atstovė Eurovizijoje**2002 | Po to:**Tomas Thordarson  *„Shame on You"*** |
|  |
| --- |
| **Medalininkas** |
|  |
| **Medaliai** |
| **Atstovaujant:  Nyderlandai** |
| Žolės riedulys |
| Pasaulio taurė |
| **Sidabras** | 2014 | Haga |
| **Bronza** | 2010 | Naujasis Delis |
| Europos čempionatas |
| **Auksas** | 2015 | Londonas |
| **Sidabras** | 2011 | Menchengladbachas |
| **Bronza** | 2009 | Amstelvenas |
| **Bronza** | 2013 | Bomas |

**Jeroen Hertzberger** (g. 1986 m. vasario 24 d.) – olandų žolės riedulininkas. Pasaulio ir Europos čempionatų prizininkas, olimpietis.

Biografija
----------

2008 m. dalyvavo savo debiutinėse 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse, kuriose kartu su Nyderlandų rinktine užėmė 4 vietą. Olimpiniame turnyre olandas pelnė vieną įvartį.

2016 m. vasaros olimpinėse žaidynėse kartu su Nyderlandų komanda užėmė 4-ą vietą. Sportininkas pelnė 4-is įvarčius ir įmušė vieną baudinį.

Jeroen Hertzberger yra daugiausiai įvarčių žolės riedulio Eurolygoje pelnęs sportininkas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Profile". olympedia.org. Nuoroda tikrinta 2021 m. sausio 10 d..
| **Jeronimas Krauzė** |
| --- |
|  |
| Su dukra Veronika |
| Gimė | 1845 m. sausio 7 d.Tytuvėnai, Rusijos imperija |
| Mirė | 1909 m. rugpjūčio 8 d. (64 metai)Taškentas, Rusijos imperija |
| Tėvas | Johanas Krauzė |
| Motina | Ema Frank |
|  |
| Veikla | Gydytojas, botanikas, visuomenės veikėjas |

**Jeronimas Krauzė** (1845 m. sausio 7 d. Tytuvėnuose, Rusijos imperija – 1909 m. rugpjūčio 8 d. Taškente, Rusijos imperija) – Lietuvos vokiečių kilmės gydytojas, botanikas, visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Gimė 1845 m. sausio 7 d. Tytuvėnuose. 1855-1860 m. mokėsi Kauno gimnazijoje. Nuo 1862 m. privačiai mokėsi pas vaistininką Francą Kelčevskį Maskvoje. 1864-1865 m. dalyvavo Maskvos framacininkų draugijos organizuotose kursuose, 1865 m. įstojo į Maskvos universitetą, 1868 m. tapo vaistininku. Dirbdamas vaistininku rinkdavo įvairius augalus, 1869 m. tapo Maskvos universiteto gamtininkų draugijos nariu. 1870 m. atvyko į Turkestaną tyrinėti vaistams tinkamus laukinius augalus. Jo vardu pavadinti Turkestane augantys augalai: *Bromus krausei*, *Eremostachys krauseana*, *Carex krausei*, *Cousinia krauseana*, *Festuca krausei*, *Conerelvus krauseanus*, *Conyza krauseana*, *Consonia krauseana*, *Populus krausei*, *Tulipa krauseana* ir kiti. 1871 m. Taškente įkūrė botanikos sodą, atidarė kelias vaistines, finansavo chemijos laboratorijos įkūrimą. Daug dėmesio skyrė vietos tradiciniai medicinai, bendravo su vietos gydytojais. Buvo renkamas į Taškento miesto tarybą, aukojo vaistus našlaičių namams. XIX a. pabaigoje prisidėjo prie Taškento istorijos muziejaus įkūrimo, kuriam atidavė dalį savo sukauptos kolekcijos. Mirė 1909 m. rugpjūčio 8 d. Taškente. Už nuopelnus mokslui ir Taškento miestui apdovanotas 2-ojo ir 3-ojo laipsnio Anos ginklo ordinais.

* Paminklo J. Krauzei Taškente atidengimas 1909 m.Paminklo J. Krauzei Taškente atidengimas 1909 m.

Nuorodos
--------

* Biografija (rus.) Archyvuota kopija 2015-09-24 iš Wayback Machine projekto.

Literatūra
----------

* Сорокина М. Ю. Туркестанский пленник // Природа. 2005. № 8. С. 91-96
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Džibučio oro uostas
**Džibučio transportas** – transporto infrastruktūra ir priemonės Afrikos valstybėje Džibutyje.

Geležinkeliai
-------------

Šalies teritorija eina 100 km geležinkelio ruožas (vėžė 1000 mm), jungiantis Džibučio miestą ir Etiopijos sostinę Adis Abebą (per Hararą, Diredavą). 2017 m. atidarytas greitasis elektrinis Adis Abebos–Džibučio geležinkelis.

Keliai
------

Sunkvežimis Džibutyje
1996 m. Džibučio kelių tinklą sudarė 2890 km kelių, iš kurių 364 km buvo grįsti. Svarbiausias šalies kelias (N-1) eina iš Džibučio miesto per Veą, Dikilį, Jobokį, Galafį į Etiopiją. Jis yra Ndžamenos–Džibučio trasos dalis. Kiti svarbesni keliai veda iš Džibučio per Holholį, Ali Sabihą į Develę (Etiopija), iš Džibučio per Lajadą į Somalį, kitas kelias nuo N-1 veda per Tadžurą, Oboką iki Eritrėjos.

Vandens transportas
-------------------

Svarbiausias šalies uostamiestis – Džibutis. Jam tenka didžioji dalis Džibučio prekių apyvartos, taip pat apie ketvirtadalį Etiopijos importo ir pusė eksporto. Taip pat didesni uostai yra Tadžuroje ir Oboke. Tadžuros įlankoje kursuoja keltai.

1999 m. Džibučiui priklausė 1 krovininis laivas (tonažas 1369 registrinių tonų).

Oro transportas
---------------

2004 m. Džibutyje buvo 13 lėktuvų pakilimo takų, iš kurių 3 buvo grįsti. Svarbiausias yra Džibučio–Ambuli tarptautinis oro uostas, iš kurio skrendama į Dubajų, Mogadišą, Adis Abebą, Paryžių, Stambulą, Saną ir kt.

v • a • r **Afrikos šalių transportas** 

Alžyras • Angola • Beninas • Bisau Gvinėja • Botsvana • Burkina Fasas • Burundis • CAR • Čadas • Dramblio Kaulo Krantas • Džibutis • Egiptas • Eritrėja • Etiopija • Gabonas • Gambija • Gana • Gvinėja • Kamerūnas • Kenija • Komorai • Kongas • Kongo DR • Lesotas • Liberija • Libija • Madagaskaras • Malavis • Malis • Marokas • Mauricijus • Mauritanija • Mozambikas • Namibija • Nigerija • Nigeris • Pietų Afrika • Pusiaujo Gvinėja • Ruanda • San Tomė ir Prinsipė • Seišeliai • Senegalas • Siera Leonė • Somalis • Sudanas • Svazilandas • Tanzanija • Togas • Tunisas • Uganda • Vakarų Sachara • Zambija • Zimbabvė • Žaliasis Kyšulys  
  
Britų Teritorijos Indijos vandenyne • Majotas • Reunjonas • Šv. Elena
| Hotanas |
| --- |
| Nefrito ieškotojai prie Hotano upės Nefrito ieškotojai prie Hotano upės |
| **Ilgis** | 290 km |
| **Baseino plotas** | 43 600 km² |
| **Vidutinis debitas** | 120 m³/s |
| **Ištakos** | Jurunkašas, Karakašas |
| **Žiotys** | Tarimas |
| **Šalys** | Kinijos vėliava Kinija |

**Hotanas** (kin. 和田河, pinyin: *Hétián hé*, uig. خوتەن دەرياسى = *Xoten daryas*) – upė vakarų Kinijoje, Sindziange; Tarimo dešinysis intakas. Susidaro susiliejus Jurunkašo ir Karakašo upėms, kurios prasideda atitinkamai Kunluno ir Karakorumo kalnuose. Teka į šiaurę, kerta Takla Makano dykumą. Upės žemupys vandeningas paprastai būna tik poplūdžio metu (liepos-rugpjūčio mėnesiais).

Hotano slėnyje įsikūrusi Hotano oazė. Upės vaga eina kelias per Tarimo baseiną.

Šaltiniai
---------

1. ↑  su Karakašu - 1035 km
2. ↑  priekalnėse
3. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 471
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 23°26′ š. pl. 25°50′ r. ilg.﻿ / ﻿23.433°š. pl. 25.833°r. ilg.﻿ / 23.433; 25.833

Džilf Kebiro kraštovaizdis
**Džilf Kebiras** (arab. الجلف الكبير = *al-Ǧilfu l-kabīr*) – plynaukštė Sacharoje (Libijos dykumoje), pietvakarių Egipte ir pietryčių Libijoje. Užima ~7770 km² plotą. Plynaukštė sudaryta iš smiltainio, iškyla virš dykumos ~300 m. Būdingas aukštis 700–1000 m, aukščiausia vieta iškyla į 1082 m aukštį. Masyvas tankiai išvagotas vadžių. Augalijos praktiškai nėra. Į vakarus nuo Džilf Kebiro yra neseniai aptiktas Kebiros krateris.

Džil Kebiras buvo lankomas žmonių nuo akmens amžiaus. Rasta neolito laikotarpio uolų tapybos, vaizduojančios įvairius savanai būdingus gyvūnus, žmones, piktogramas. Pradėjus sausėti Sacharos klimatui, vietovė buvo apleista. Europos keliautojai ir mokslininkai Džilf Kebirą pradėjo tyrinėti tik nuo XX a. pr.
| Siera Basos gamtos parkas |
| --- |
| Siera Basa Siera Basa |
| **Vieta:** |  Ispanija |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Basa |
| **Koordinatės:** | 37°23′00″ š. pl. 2°50′00″ v. ilg.﻿ / ﻿37.38333°š. pl. 2.83333°r. ilg.﻿ / 37.38333; 2.83333Koordinatės: 37°23′00″ š. pl. 2°50′00″ v. ilg.﻿ / ﻿37.38333°š. pl. 2.83333°r. ilg.﻿ / 37.38333; 2.83333 |
| **Plotas:** | 53 649 ha |
| **Įkurtas:** | 1989 m. liepos 28 d. |
| **Valdymas:** | 37.419254 |
|  **Vikiteka:** | Siera Basos gamtos parkas |

**Siera Basos gamtos parkas** (isp. *Parque Natural de la Sierra de Baza*) – saugomos gamtos teritorija Ispanijos pietuose, Andalūzijoje, Granados provincijoje, įkurtas 1989 m. liepos 28 d. Penibetikos Kordiljeroje, Siera de Basa kalnų masyve, kurio aukštis siekia 2200 m.

Parkas
------

Parkas pasiekiamas keliu A92N iš Gadikso arba Basos. Aukščiausias parko kalnas – 2269 m Kalar de Santa Barbara. Būdingi Viduržemio jūros kietalapių augalų miškai, siekiama atkurti pušynus. Slėnyje yra lapuočių (tuopa, drebulė) ir beveik 1500 rūšių kitų augalų, daugelis iš jų yra endeminiai, tokie, kaip narcizas, gencijonas, daug drėgnų pievų. 

Veisiasi apie 37 rūšių žinduolių, tarp jų elniai, stirnos, daug šikšnosparnių, apsigyvenusių buvusiose marmuro ir granito kasyklose.

Parke nutiestas pėsčiųjų sportinio turizmo takas, kuris dėl aukščio skirtumų pavojingiausiose vietose aptvertas. Trumpalaikiam poilsiui įrengta turistinė bazė su archeologijos muziejumi.

* 
* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Siera de Basa
* Parque Natural de la Sierra de Baza
| **Jeronimas Dalbokas** |
| --- |
| Gimė | 1867 m. sausio 17 d.Gudaičiai, netoli Krakių |
| Mirė | 1930 m. gruodžio 31 d. (63 metai)Krakės |
|  |
| Veikla | Lietuvos knygnešys |

**Jeronimas Dalbokas** (1867 m. sausio 17 d. Gudaičiai, netoli Krakių – 1930 m. gruodžio 31 d. Krakės) – Lietuvos knygnešys.

Biografija
----------

Brolis knygnešys Jonas Dalbokas. Mokėsi daraktorinėje mokykloje. Draudžiamąją lietuvių spaudą pradėjo platinti apie 1886 m. Knygų platinimui jam parūpindavo knygnešys Juozas Karabinas iš Šiluvos. Dirbo siuvėju, knygas platino keliaudamas po Krakių ir gretimas parapijas. Vėliau knygų ir periodinių leidinių gaudavo iš knygnešių J. Lukošiaus, V. Gikniaus. 1905 m. Krakių revoliucinio komiteto narys. Dalyvavo Didžiajame Vilniaus seime.

Įvertinimas
-----------

* Pavardė įrašyta Knygnešių sienelėje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Benjaminas Kaluškevičius. *Jeronimas Dalbokas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 426 psl.
Gyventojų kitimas 1961–2003 m. Per šį laikotarpį gyventojų skaičius padidėjo virš trijų kartų. Grafike gyventojų skaičius yra pateikiamas tūkstančiais.
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Malaizijos demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 29 179 952 (2011 m. apskaičiavimai) 

**Struktūra pagal amžių:**

* *0–14 m.:* 29,6 % (4 374 495 vyrai ir 4 132 009 moterys)
* *15–64 m.:* 65,4 % (9 539 972 vyrai ir 9 253 574 moterys)
* *65 m. ir vyresni:* 5 % (672 581 vyras ir 755 976 moterys) (2011 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana:**

* *bendras:* 26,8 m.
* *vyrų:* 26,7 m.
* *moterų:* 27 m. (2011 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 1,542 % (2011 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 20,74 gimimų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 4,95 mirčių/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Migracijos indeksas:** –0,37 migrantų/1000 gyv. per metus (2011 m. apsk.)

**Urbanizacija:**

* *mieste gyvenančių žmonių skaičius:* 72 % (2010 apsk.)
* *mieste gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:* 2,4 % (2010–15 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas:**

* *Gimimo metu:* 1,07 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1,06 vyro vienai moteriai
* *15–64 metų:* 1,03 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,89 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1,03 vyro vienai moteriai (2011 apsk.)

**Kūdikių mirtingumas:**

* *bendra:* 14,57 mirčių/1000 gimimų
* *vyrų:* 16,83 mirčių/1000 gimimų
* *moterų:* 12,14 mirčių/1000 gimimų (2011 m. apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:* 74,04 m.
* *vyrų:* 71,28 m.
* *moterų:* 76,99 m. (2011 apsk.)

**AIDS/ŽIV:**

* *paplitimas tarp suaugusiųjų:* 0,5 %
* *bendras skaičius:* 100 000
* *mirčių skaičius:* 5800 (2009 m. apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:**

* *bendras:* 88,7 %
* *vyrų:* 92 %
* *moterų:* 85,4 % (2000 m. surašymas)

**15–24 m. amžiaus gyventojų nedarbo lygis:**

* *bendras:* 10,9 %
* *vyrų:* 10,3 %
* *moterų:* 11,8 % (2008 m. apsk.)

**Religijos:**

* *musulmonai:* 60,4 %
* *budistai:* 19,2 %
* *krikščionys:* 9,1 %
* *hinduistai:* 6,3 %
* *konfucianistai, daoistai:* 2,6 %
* *kiti:* 1,5 %
* *netikintys:* 0,8 % (2000 m. surašymas)

**Etninės grupės:**

* *malajai:* 50,4 %
* *kinai:* 23,7 %
* *tenykščiai vietiniai gyventojai:* 11 %
* *indai:* 7,1 %
* *kiti:* 7,8 % (2004 m. apsk.)

Šaltiniai
---------

* Malaizija CŽV pasaulio faktų knygoje (anglų kalba) Archyvuota kopija 2019-01-07 iš Wayback Machine projekto.

  

v • a • r **Azijos gyventojai** 

Afganistanas |
Armėnija |
Azerbaidžanas |
Bahreinas |
Bangladešas |
Brunėjus |
Butanas |
Egiptas |
Filipinai |
Gruzija |
Indija |
Indonezija |
Iranas |
Irakas |
Izraelis |
Japonija |
Jemenas |
Jordanija |
Jungtiniai Arabų Emyratai |
Kambodža |
Kataras |
Kazachija |
Kinija |
Kipras |
Kirgizija |
Kuveitas |
Laosas |
Libanas |
Malaizija |
Maldyvai |
Mongolija |
Mianmaras |
Nepalas |
Omanas |
Pakistanas |
Pietų Korėja |
Rytų Timoras |
Rusija |
Saudo Arabija |
Singapūras |
Sirija |
Šiaurės Korėja |
Šri Lanka |
Tadžikija |
Tailandas |
Turkija |
Turkmėnija |
Uzbekija |
Vietnamas
**Jeronimas Grėska** (g. 1931 m. gegužės 9 d. Kačėniškiuose, Siesikų valsčius, Ukmergės apskritis) – Lietuvos ekonomistas, habilituotas socialinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1955 m. baigė Vilniaus universitetą. 1963 m. birželio 20 d. Vilniaus universitete apgynė disertaciją „Lietuvos TSR liaudies ūkio nusmukdymas hitlerinės okupacijos laikotarpiu (1941-1944)", ekonomikos mokslų kandidatas. 1988 m. birželio 17 d. G. Plechanovo liaudies ūkio institute Maskvoje apgynė disertaciją „Socialistinės ūkio sistemos kūrimas Lietuvos TSR (Pagrindinių socializmo dėsningumų reiškimosi ypatumų tyrimas 1945-1951 m. laikotarpiu)", ekonomikos mokslų daktaras.

1955–1957 m. Lietuvos veterinarijos akademijos dėstytojas, 1961–1966 m. dirbo Ekonomikos institute. 1967–1992 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto dėstytojas, 1967–1977 m. Politinės ekonomijos katedros vedėjas. Nuo 1991 m. profesorius.

Mokslinių darbų pagrindinės kryptys: ūkio istorija, rinkos ekonomika, tarptautinių rinkų konjunktūra. Paskelbė apie 200 mokslinių straipsnių.

Bibliografija
-------------

* Socialistinės ekonomikos formavimosi dėsningumai, 1979 m.
* Lietuvos ūkio raida XX a. pirmoje pusėje ir jos problemos, 1993 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Jeronimas Grėska*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 138 psl.
Kelias iš Kenemos į Kailahuno sritimi
Yra eilė **Siera Leonės transporto** sistemų, kurios apima kelius, geležinkelius, oro ir vandens infrastruktūrą, įskaitant greitkelių tinklą ir keletą oro uostų.

Keliai
------

2002 m. Siera Leonėje buvo 11 700 km kelių, iš kurių 936 km asfaltuoti.

Geležinkeliai
-------------

Siera Leonėje yra 84 km siaurabėgių geležinkelių. Siera Leonė daugiau nebeturi jokių bendrų geležinkelių, nes valstybinis Siera Leonės geležinkelis (su 762 mm bėgiais) iš Fritauno per Bo į Kenemą ir Darų su atšaka į Makenį uždarytas 1974 metais. Šalis nesidalina geležinkelio linijomis su gretimomis šalimis, Gvinėja ir Liberija.

Vandens transportas
-------------------

Siera Leonėje yra 800 km vandens kelių, iš kurių 600 km yra tinkami laivybai ištisus metus.

Pagrindiniai Siera Leonės uostai: Bontė, Fritaunas ir Pepel. Šalis valdo prekybos laivyną - du krovinių laivai, kurių masė viršija 1000 GRT.

Oro uostai
----------

Siera Leonėje yra dešimt oro uostų, iš kurių vienas turi asfaltuotą pakilimo taką. Kiti oro uostai su neasfaltuotais pakilimo takais. Šalyje yra du sraigtasparnių oro uostas.

Nuorodos
--------

v • a • r **Afrikos šalių transportas** 

Alžyras • Angola • Beninas • Bisau Gvinėja • Botsvana • Burkina Fasas • Burundis • CAR • Čadas • Dramblio Kaulo Krantas • Džibutis • Egiptas • Eritrėja • Etiopija • Gabonas • Gambija • Gana • Gvinėja • Kamerūnas • Kenija • Komorai • Kongas • Kongo DR • Lesotas • Liberija • Libija • Madagaskaras • Malavis • Malis • Marokas • Mauricijus • Mauritanija • Mozambikas • Namibija • Nigerija • Nigeris • Pietų Afrika • Pusiaujo Gvinėja • Ruanda • San Tomė ir Prinsipė • Seišeliai • Senegalas • Siera Leonė • Somalis • Sudanas • Svazilandas • Tanzanija • Togas • Tunisas • Uganda • Vakarų Sachara • Zambija • Zimbabvė • Žaliasis Kyšulys  
  
Britų Teritorijos Indijos vandenyne • Majotas • Reunjonas • Šv. Elena

* JTO Siera Leonės žemėlapis
| **Jeronimas Kmieliauskas** |
| --- |
| Gimė | 1928 m. rugsėjo 30 d.Olendernėje, Butrimonių valsčius, Alytaus apskr. |
| Mirė | 2008 m. gruodžio 12 d. (80 metų)Šiauliuose |
|  |
| Veikla | Lietuvos tapytojas. |

**Jeronimas Kmieliauskas** (g. 1928 m. rugsėjo 30 d. Olendernėje, Butrimonių valsčius, Alytaus apskr. – 2008 m. gruodžio 12 d. Šiauliuose) – Lietuvos tapytojas.

Biografija
----------

Brolis Antanas Kmieliauskas. 1948–1950 m. mokėsi Kauno meno mokykloje. 1960 m. baigė monumentaliąją tapybą Lietuvos dailės institute. 1960–1988 m. Šiaulių pedagoginio instituto dėstytojas, 1977–1978 m. Piešimo katedros vedėjas, nuo 1981 m. docentas. Nacionalinės premijos laureatas.

Jaronimas Kmieliauskas mirė 2009 metų sausio mėnesį.

Kūryba
------

Nutapė žanrinių kompozicijų, kuriose vaizdavo kaimo žmogaus gyvenimą, perteikė peizažo nuotaiką, („Močiutės vasara" 1996 m.), kompozicijų su arkliais („Arkliai" 1984 m. „Arklių girdymas" 2001 m.), istorinės tematikos paveikslų („Vytis" 2001 m.), portretų („Dailininkas Arvydas Kmieliauskas", „Autoportretas", abu 1986 m.), peizažų („Gluosniai po šalnų" 2002 m.). Paveikslams būdingos prislopintos spalvos, minkšta akvareliška tapysena, žalsvai sidabrinė spalvų gama, primenanti J. Vienožinskio tapybą. Sukūrė sienų tapybos ir metalo plastikos kompozicijų visuomeninių pastatų interjeruose ir eksterjeruose, piešinių, akvarelių.

Nuo 1961 m. dalyvauja parodose, penkios individualios parodos surengtos Lietuvoje ir užsienyje, 2001 m. Kelne su dukterimi E. Kmieliauskaite-Miltiniene.

Mokslinė veikla
---------------

Pagrindinės mokslinių metodinių darbų temos: vaikų dailės ir estetinis lavinimas bei mokymas; piešimo, lipdymo, aplikacijos konstravimo ir dekoratyvinio piešimo sričių kritika ir jų mokymo metodika. Parašė 20 dailės pedagogikos leidinių.

Bibliografija
-------------

* Konstrukcinis – sąlyginis piešimas pradinėse klasėse, 1966 m.
* Daiktų ir figūrų piešimas, 1982 m.
* Lipdymas vaikų darželyje, 1983 m.
* Žmogaus piešimas, 1995 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Neringa Markauskaitė. *Jeronimas Kmieliauskas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 297 psl.
2. ↑  Dailininkai. Šiaulių P. Višinskio biblioteka
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Sent Džonas |
| --- |
| Upė žemėlapyje Upė žemėlapyje |
| **Ilgis** | 282 km |
| **Baseino plotas** | 15 000 km² |
| **Vidutinis debitas** | 136,06 m³/s |
| **Ištakos** | Gvinėjos aukštumos |
| **Žiotys** | Atlanto vandenynas |
| **Šalys** | Gvinėja, Liberija |

**Sent Džonas** (angl. *Saint John River*) – upė vidurio Liberijoje. Jos ištakos yra aukštumose pietiniame Gvinėjos pakraštyje. Aukštupyje sudaro Gvinėjos–Liberijos sieną, toliau teka į pietvakarius per Liberiją. Teka miškingomis ir kalnuotomis vietovėmis, vėliau patenka į pajūrio žemumą. Įteka į Atlanto vandenyną ties Biukenenu.

Didžiausi intakai: Mani, Džau, Mečlinas, Bensonas.

Upė vandeningiausia būna spalį (did. debitas 233,49 m³/s), sekliausia – vasarį (maž. debitas 18,95 m³/s). Vagoje pasitaiko slenksčių, yra krioklys. Žemupio vaga išplatėja iki 1,6 km. Ties žiotimis yra Gamyklos sala (*Factory Island*).

Sent Džone sutinkami smailiasnukiai krokodilai, veisiasi 65 rūšių žuvys (didysis nilinis ešerys, elektrinis šamas, tilapija, ūsorius, straubliuotis ir kt.), nemaža vandens paukščių.

Upė pavadinta Šv. Jono garbei, kadangi portugalų keliautojai XV a. upę aptiko per Jonines.
Kai kurie obsesiniu kompulsiniu sutrikimu sergantys žmonės pernelyg dažnai plauna rankas.
**Obsesinis kompulsinis sutrikimas** – psichikos sutrikimas, kuriam būdingos įkyrios, pasikartojančios mintys (obsesijos) ir ritualai (kompulsijos). Nepainiotinas su obsesiniu kompulsiniu asmenybės sutrikimu.

Obsesinis kompulsinis sutrikimas paprastai prasideda jauname amžiuje – paauglystėje arba jaunystėje (berniukams jis neretai išsivysto anksčiau nei mergaitėms).

Kas šį sutrikimą sukelia, nėra žinoma, įtakos gali turėti keletas faktorių: paveldimumas, pakitimai smegenyse, aplinka. Atlikti tyrimai parodė, kad asmenų, sergančių obsesiniu kompulsiniu sutrikimu, tam tikros smegenų sritys skiriasi nuo šiuo sutrikimu nesergančiųjų. Be to, kai kurie tyrimai atskleidė ryšį tarp vaikystėje patirtų neigiamų išgyvenimų ir obsesinio kompulsinio sutrikimo. Pasitaiko, kad vaikams obsesinis kompulsinis sutrikimas išsivysto (ar pasireiškia tam tikri jo simptomai) persirgus streptokokine infekcija.

Gydant obsesinį kompulsinį sutrikimą, pasitelkiama kognityvinė elgesio terapija, medikamentai (pvz. antidepresantai).

Simptomai
---------

Sergantiems obsesiniu kompulsiniu sutrikimu būdingos obsesijos ir kompulsijos (atskirai arba drauge). Visgi ne visi asmenys, kuriems būdingos obsesijos ar kompulsijos, serga obsesiniu kompulsiniu sutrikimu.

Obsesijos – pasikartojančios mintys, tam tikri potraukiai, vaizdiniai, sukeliantys nerimą. Žmogus, kurį kamuoja obsesijos, gali baimintis mikrobų, kuo nors užsikrėsti, ką nors pamesti ar ne ten padėti, gali norėti, kad daiktai būtų išdėlioti tam tikra specifine tvarka, nerimauti dėl sau ar kitiems gresiančio pavojaus. Be to, asmenį gali varginti nepageidaujamos mintys, susijusios su seksu arba religija; mintys gali būti ir agresyvaus pobūdžio.

Kompulsijomis įvardijami veiksmai, kuriuos asmuo jaučia poreikį atlikti vėl ir vėl, kad numalšintų nerimą arba sustabdytų įkyrias mintis. Pateikiami tokie kompulsijų pavyzdžiai: perdėtas rūpinimasis švara, rankų plovimas, poreikis pakartotinai patikrinti tam tikrus dalykus, pvz. ar užrakintos durys, kompulsyvus skaičiavimas, daiktų dėliojimas specifine tvarka.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  *Obsessive-Compulsive Disorder*. MedlinePlus. Nuoroda tikrinta 2021-11-13.
Gyventojų skaičiaus kaita (1961-2003 m.)
Šiame straipsnyje pateikiami statistiniai duomenys apie **Sent Kitso ir Nevio demografiją**.

**Gyventojų skaičius:** 51 538 (2014 m. apskaičiavimai)

**Struktūra pagal amžių:**

* *0-14 m.:* 21,4 %
* *15-64 m.:* 68,4 %
* *65 m. ir vyresni:* 7,8 % (2014 m. apsk.)

**Gyventojų amžiaus mediana:**

* *bendras:* 33,5 m.
* *vyrų:* 33,6 m.
* *moterų:* 33,4 m. (2014 m. apsk.)

**Metinis populiacijos prieaugis:** 0,78 % (2014 m. apsk.)

**Gimstamumas:** 13,64 gimimų/1000 gyv. per metus (2014 m. apsk.)

**Mirtingumas:** 7,08 mirčių/1000 gyv. per metus (2014 m. apsk.)

**Migracijos indeksas** (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): +1,22 migrantų/1000 gyv. (2014 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procentas:** 32 % (2010 m. apsk.)

**Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas:** 1,08 % (2010–2015 m. apsk.)

**Lyčių pasiskirstymas**:

* *Gimimo metu:* 1,02 vyro vienai moteriai
* *Jaunesniems nei 15 metų:* 1 vyras vienai moteriai
* *15-64 metų:* 1,04 vyro vienai moteriai
* *65 metų ir vyresniems:* 0,8 vyro vienai moteriai
* *Visai populiacijai:* 1 vyras vienai moteriai (2014 m. apsk.)

**Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus:** 8,98 mirusiųjų/1000 gimimų (2014 m. apsk.)

**Vidutinė gyvenimo trukmė:**

* *bendra:* 75,29 m.
* *vyrų:* 72,88 m.
* *moterų:* 77,75 m. (2014 m. apsk.)

**15 m. ir vyresnių gyventojų raštingumas:**

* *bendras:* 97,8 % (2003 m.)
* *vyrų:* ? %
* *moterų:* ? %

Šaltiniai
---------

* CŽV pasaulio faktų knyga: Sent Kitsas ir Nevis (angliškai) Archyvuota kopija 2016-02-13 iš Wayback Machine projekto.