recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
| **Desmana moschata** |
| --- |
| Kurmėnas (Desmana moschata)Kurmėnas (*Desmana moschata*) |
| Apsaugos būklė |
| Pažeidžiami (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Vabzdžiaėdžiai  *( Insectivora)* |
| Šeima: | Kurminiai  *( Talpidae)* |
| Pošeimis: | Kurmėniniai  *( Desmaninae)* |
| Gentis: | Kurmėnai  *( Desmana)* |
| Rūšis: | Kurmėnas  *( Desmana moschata)* |

 |
| Binomas |
| ***Desmana moschata***Linnaeus, 1758 |

**Kurmėnas** (*Desmana moschata*) – kurminių (*Talpidae*) šeimos vabzdžiaėdis žinduolis, vienintelis kurmėnų (*Desmana*) genties atstovas.

Išvaizda
--------

Turi judrų straubliuką ir ilgą vairuojamąją uodegą. Kūnas 18-21 cm ilgio, uodega – 17-20 cm ilgio. Masė 400–500 g. Gyvena didelėmis šeimomis iki 15 individų. Gerai plaukioja ir nardo. Jo urvo anga būna po vandeniu. Žiemą užmiega.

Paplitimas
----------

XX a. pradžioje kurmėnas buvo paplitęs Dniepro, Dono, Volgos ir Uralo upių baseinuose. XIX a. pabaigoje kurmėnas buvo išnykęs Ukrainoje, bet 1950 m. buvo reintrodukuotas vėl. 1990 m. buvo aptiktas Desnos baseine.

Rūšis aptinkama Rusijoje, Ukrainoje ir Kazachstane. Anksčiau gyveno ir Baltarusijoje, bet išnyko.

Gausa, nykimas
--------------

Tarybų Sąjungoje 1970-ųjų pradžioje buvo apie 70 000 individų.  

1985 metais kurmėnų buvo apie 39000;  

2000/2001 metais jų populiaciją sudarė jau tik 27 000 individų.

Pagrindinės nykimo priežastys – vandens tarša, buveinių praradimas, konkurencija su introdukuotom rūšim, priegauda (pakliūna į žvejybos tinklus).

Apsauga
-------

Įtrauktas į Rusijos raudonąją knygą.
Nuo 1986 m įrašytas į Tarptautinę raudonąją knygą į Pažeidžiamų (Vulnerable) kategoriją.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  „IUCN Red List - Desmana moschata". IUCN Red list. Suarchyvuotas originalas 2012-06-08. Nuoroda tikrinta 2012-04-21.
| Rašys |
| --- |
| Vieta | Lietuvos vėliava Lietuva (Utenos rajonas) |
| Plotas | 0,105 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,75 km |
| Įteka | Panolė, bevardis upelis |
| Išteka | Rašė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Rašys

  |
| **Koordinatės** |  55°33′2″ š. pl. 25°37′36″ r. ilg.﻿ / ﻿55.55056°š. pl. 25.62667°r. ilg.﻿ / 55.55056; 25.62667Koordinatės: 55°33′2″ š. pl. 25°37′36″ r. ilg.﻿ / ﻿55.55056°š. pl. 25.62667°r. ilg.﻿ / 55.55056; 25.62667 |

**Rašys** – ežeras Lietuvoje, Utenos rajone, 5 km į pietvakarius nuo Sudeikių, Sirutėnų kaimo šiaurrytiniame pakraštyje. Ežero ilgis iš šiaurės vakarų į pietryčius – 0,69 km, plotis – iki 0,24 km. Altitudė 134,1 m. Krantai daugiausia aukšti, tik pietinis – žemas ir pelkėtas. Šiaurinėje pakrantėje stūkso Ruzgiškių miškas, kitose pakrantėse auga miškeliai, plyti pievos. Pietryčiuose išteka Vyžuonos intakas Rašė.

Į rytus įsikūręs Juškėnų kaimas. Pietrytine pakrante eina kelias  **4901**  Utena–Sudeikiai–Alaušas–Dusetos .

Vandenvardis kildinamas iš žodžių *(iš)rašyti* ('marginti'), *rašytis* ('marginys'), *raštas*, manant, kad pirminė šaknies *raš-* reikšmė galėjo bendrai reikšti nelygią formą, laužytumą.

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. // psl. 273
Pesacho šventė Vilniaus Šalom Aleichem Žydų mokykloje 2006 m.
**Pascha (Pesachas)** (hebr. ‏פסח‏‎, aram. Pas-cha (Velykos, *praėjo pro šalį*
)) – viena svarbiausių Judaizmo religinių metinių švenčių žydams.

Istorija
--------

Nuo VII a. pr. m. e. vykdavo tik Jeruzalėje. Jėzaus laikais Jeruzalės gyventojų skaičius (apie 40 000 žmonių) Paschos metu, užplūdus maldininkams, padidėdavo iki 150 000. Pascha vykdavo nisano mėnesį (pagal dabartinį kalendorių nuo kovo vidurio iki balandžio vidurio) 14 d. išvakarėse. Tą vakarą kiekviena šeima aukodavo ėriuką: taip būdavo paminimas pirmas toks aukojimas, kaip tikima, įvykęs prieš pat Dievui išvaduojant izraelitus iš Egipto. Tą naktį Dievas „praėjo" pro izraelitų namus, nes jų durų staktos ir sąramos buvo apšlakstytos ėriuko krauju, ir paliko gyvus tų namų pirmagimius.

Ir šiais laikais Pascha – viena svarbiausių judaizmą išpažįstančių žydų švenčių.

Tradicijos
----------

Per Paschą ir savaitę po to valgoma nerauginta duona maca, iškepta greitosiomis ir be mielių. Tai turėdavo priminti skubų susiruošimą kelionėn, kai faraonas pagaliau išleido izraelitus iš Egipto. Be to, taip būdavo paminima pirmoji duona, kepta iš naujų grūdų, praėjus keturioms dienoms po izraelitų įžengimo į Kanaaną. Iš pradžių Pascha būdavo švenčiama namuose, bet Naujojo Testamento laikais ji tapo svarbiausia maldininkų iškilme, švenčiama Jeruzalėje.

Tradiciškai visas raugintas maistas prieš Paschą turėtu būti sudeginamas. Pirmasis, antrasis ir paskutinis šventės vakaras pažymimas didele vakariene, kurios tvarka griežtai reglamentuota tradicijų: stalo priekyje sėdi šeimos galva ir skaito Išėjimo knygos fragmentą, maldas, liturginių himnų rinkinį, prie stalo vykdomi žaidimai vaikams. Pagal paprotį prieš šventinės vakarienės pabaigą ant stalo pastatoma graži taurė su vynuogių sultimis ir paliekamos praviros durys. Ši taurė yra vadinama „pranašo Elijo taure" (Mesijo šauklio).

Šventės metu ant stalo dedamas sūrus vanduo, į jį mirkomos ir valgomos aitrios daržovės. Sūrus vanduo simbolizuoja vergų ašaras, o daržovių aitrumas – jų kančias. Šventė prasideda vyno ar midaus taurės laiminimu. Prieš valgį atliekamos rankų plovimo apeigos.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Nusileidus saulei žydai pradės švęsti tūkstantmečius menančią Paschą" (Lietuvių k.). 15min. 2013-03-25. Nuoroda tikrinta 2013-03-25.`{{cite web}}`: CS1 priežiūra: Neatpažinta kalba (link)
2. ↑  Bibilijos enciklopedija. Alna litera. Vilnius, 1993 m.

Vikižodynas
| **Myotis dasycneme**Apsauga: 2(V) – Pažeidžiama rūšis |
| --- |
| Kūdrinis pelėausis (Myotis dasycneme)Kūdrinis pelėausis (*Myotis dasycneme*) |
| Apsaugos būklė |
| Beveik nykstantys (IUCN 3.1),  |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Žinduoliai  *( Mammalia)* |
| Būrys: | Šikšnosparniai  *( Chiroptera)* |
| Pobūris: | Mažieji šikšnosparniai  *( Microchiroptera)* |
| Šeima: | Lygianosiniai  *( Vespertilionidae)* |
| Gentis: | Pelėausiai  *( Myotis)* |
| Rūšis: | Kūdrinis pelėausis  *( Myotis dasycneme)* |

 |
| Binomas |
| ***Myotis dasycneme***Boie, 1825 |

**Kūdrinis pelėausis** (*Myotis dasycneme*) – šikšnosparnių rūšis.

Lietuvoje reta rūšis. Saugoma Kauno fortuose, pavienės radvietės žinomos nedaugelyje Lietuvos vietų. Gyvena įvairiose slėptuvėse arti vandens. Pavasarį ir rudenį randami medžių drevėse, paukščių inkiluose, medinių pastatų plyšiuose. Veisimosi metu patelės apsigyvena aukštai mediniuose pastatuose. Žiemoja giliuose ir erdviuose drėgnuose požymiuose, kur oro temperatūra teigiama. Žiemodami kybo ant sienų arba slepiasi plyšiuose. Įmygis trunka 4-4,5 mėn. į žiemvietes atskrenda vėlai – lapkričio antroje pusėje. Vabzdžius gaudo tik prie pat vandens paviršiaus.

Kūdrinis pelėausis įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą, saugoma Berno konvencijos (II kategorija). Viena didžiausių Lietuvos populiacijų gyvena neveikiančiame Panerių tunelyje.

Nuorodos
--------

* Kūdrinis pelėausis (Myotis dasycneme Boie) Archyvuota kopija 2007-03-11 iš Wayback Machine projekto.

1. ↑  „IUCN Red List - Myotis dasycneme". IUCN Red list. Suarchyvuotas originalas 2011-09-22. Nuoroda tikrinta 2012-05-02.
| Venernas |
| --- |
| Venerno ir jo salelių reginysVenerno ir jo salelių reginysVenerno ir jo salelių reginys |
| Vieta | Švedijos vėliava Švedija |
| Plotas | 5650 km² |
| Kilmė | tektoninė-ledyninė |
| Vidutinis gylis | 27 m |
| Didžiausias gylis | 106 m |
| Tūris | 153 km³ |
| Įteka | Klaras |
| Išteka | Jota |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Venernas

  |
| **Koordinatės** |  58°55′00″ š. pl. 13°30′00″ r. ilg.﻿ / ﻿58.91667°š. pl. 13.50000°r. ilg.﻿ / 58.91667; 13.50000Koordinatės: 58°55′00″ š. pl. 13°30′00″ r. ilg.﻿ / ﻿58.91667°š. pl. 13.50000°r. ilg.﻿ / 58.91667; 13.50000 |

**Venernas** (šved. *Vänern*) – didžiausias ežeras Švedijoje ir trečias pagal dydį Europoje. Telkšo šalies pietinėje dalyje, Vestergetlando, Dalslando ir Vermlando provincijų teritorijose. Ežeras ledyninės-tektoninės kilmės, susidarė prieš 10 tūkst. m. tirpstant ledynams, kuomet susidarė kanalas tarp Botnijos įlankos ir Kategato sąsiaurio. Nusekus vandens lygiui tektoninėje įduboje susiformavo Venernas. Krantai žemi, raižyti, ežere daug salų (Hamario, Fogelio, Žiurio, Kolansio ir kt.).

Iš Venerno išteka Jotos upė (į Kategatą), įteka Klaro upė. Įeina į Geteborgo-Stokholmo vandens kelią. Žvejyba (stintos, seliavos, lašišos). Prie Venerno esantys miestai: Karlstadas, Mariestadas, Venersborgas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 86
| Lacie Heart |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Tikras vardas | Brittany Rosenthal |
|  |
| Gimė | 1986 m. rugpjūčio 22 d. (37 metai)  Templtonas, Kalifornija, JAV |
|  |
| Šalis |  JAV |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |
| Apdovanojimai |
| 3 AVN nominacijos |

**Leisė Hart** (tikrasis vardas – *Brittany Rosentahl*; g. 1986 m. rugpjūčio 22 d. Kalifornija) – buvusi JAV pornografinių filmų aktorė.

Biografija
----------

Leisė augo rančoje San Luis Obispo apygardoje, netoli Santa Barbaros, Kalifornijoje. Vaikystėje lankė baleto pamokas, o mokykloje priklausė futbolo komandai ir buvo klasės seniūnė.

Būdama 19, ji „Canoga Park" naktiniame klube dalyvavo mėgėjiškame striptizo konkurse. Čia susipažino su agentu Derek Hay iš „L.A. Direct Models", kuris ją pakvietė išmėginti jėgas pornografijoje.

Ji debiutavo 2005 metais ir netrukus pasirašė sutartį su kompanija Vivid Entertainment.

Tik pradėjusi karjerą, vienos juostos filmavimo metu Leisė susipažino su Scott Nails. Jiedu netrukus tapo pora ir Leisė pareiškė kompanijai, kad norėtų filmuotis tik su naujuoju draugu arba tik su merginomis. „Vivid" tuo metu jau turėjo analogiškas sąlygas iškėlusią aktorę, todėl Leisė jų nebedomino ir metų pabaigoje ji susitarė su Digital Playground.

Leisė visą laiką gyveno Arizonoje ir į Los Andželą vykdavo tik filmuotis.

2005 – 2009 metais Leisė Hart suvaidino apie 60 filmų.

Apdovanojimai
-------------

| Metai | Apdovanojimas | Kategorija | Rezultatas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | AVN apdovanojimas | Best New Starlet | nominacija |
| Best Oral Sex Scene | nominacija |
| 2008 | Best 3-Way Sex Scene | nominacija |
|

Šaltiniai
---------

1. ↑  Brent Hopkins (2007-06-07). „The Valley Exposed: Lacey Hart's double life". Los Angeles Daily News. Suarchyvuotas originalas 2011-06-28. Nuoroda tikrinta 2007-06-15.
2. ↑  nm2130321/ Lacie Heart Biography Archyvuota kopija 2012-08-29 iš Wayback Machine projekto. at IMDb.com
3. ↑  „Interwiev Lacie Heart". Nuoroda tikrinta April 15, 2013. `{{cite web}}`: Cite has empty unknown parameter: `|1=` (pagalba)
4. ↑  Johnny Homicide (2007-03-20). „Sexy Spread: Lacie Heart". Eros Zine. Nuoroda tikrinta 2007-06-15.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Lacie Heart** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* IMDb profilis
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Donuzlavas |
| --- |
| Ežero reginysEžero reginysEžero reginys |
| Vieta | Ukraina/Rusija (Krymas) |
| Plotas | 47 km² |
| Kranto linijos ilgis | 104 km |
| Kilmė | limaninis |
| Didžiausias gylis | 27 m |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Donuzlavas

  |
| **Koordinatės** |  45°20′0″ š. pl. 33°00′0″ r. ilg.﻿ / ﻿45.33333°š. pl. 33.00000°r. ilg.﻿ / 45.33333; 33.00000Koordinatės: 45°20′0″ š. pl. 33°00′0″ r. ilg.﻿ / ﻿45.33333°š. pl. 33.00000°r. ilg.﻿ / 45.33333; 33.00000 |
|  |
|  Vikiteka | Donuzlavas |

**Donuzlavas** (ukr. *Донузлав*, krym. *Doñuzlav*) – giliausias Krymo ežeras. Telkšo pusiasalio pietvakariuose, limaninės kilmės. Ilgis šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi ~30 km, plotis iki 9 km. Gylis iki 27 m. Ežerą nuo jūros skiria 9 km ilgio, 200–600 m pločio nerija. Krantai statūs, skardingi, iki 25 m aukščio. Dugną dengia 10 m storio dumblo sluoksnis.

Ežero vanduo druskingas, pačioje šiaurėje – gėlas. 1961 m. Donuzlavas kanalu sujungtas su jūra todėl ežero druskingumas sumažėjo. Pakrantėse gausu vandens paukščių (1947 m. įsteigtas draustinis).
Laima|  |
| Forma | akcinė bendrovė |
| Pramonė | maisto pramonė |
| Įkurta | 1870 m. |
| Įkūrėjas (-ai) | Teodors Rigerts |
| Centrinė būstinė | Ryga, Latvija |
| Tinklalapis | www.laima.lv.lt |

 *Kitos reikšmės – Laima (reikšmės).*
**Laima** – Latvijos konditerijos įmonė, priklauso Norvegijos „Orkla" bendrovei. „Laimos" produkcijos krepšelį sudaro apie 200 skirtingų pavadinimų saldumynų, kurie eksportuojami į 27 valstybes, įskaitant JAV, Kanadą, Jungtinę Karalystę ir kt. šalis.

Istorija
--------

1870 m. Rygoje Teodoras Rigertas atidaro pirmąjį šokolado fabriką Latvijoje. 1881 m. įkuriamas Gėgingerio fabrikas. 1921 m. įsteigimas saldumynų fabrikas „Maķedonija". „Makedonija" steigėjai įkuria naują akcinę bendrovę pavadinimu „Laima". 1937 m. Latvijos vyriausybė išperka AB „Rigerts" bei „Laimos" akcijas ir gamyklas sujungia. 1940 m. „Laima" nacionalizuojama, saldumynų fabriko „Gēgingers" vardas pakeičiamas į „Uzvara" („Pergalė"). 1998 m. Fabrikas „Uzvara" prijungiamas prie saldumynų gamintojo „Laima". 2006 m. žengė į Rygos akcijų biržą. 2007 m. pasitraukė iš jos. 2015 m. „Laimą" įsigijo Norvegijos bendrovė „Orkla".

Išnašos
-------

1. ↑  „Latvijos „Laima" į naują fabriką investuos 20 mln. Eur". *Verslo žinios*. Nuoroda tikrinta 2018-10-25.
2. ↑  „Laima". *www.laima.lv*. Suarchyvuotas originalas 2018-10-25. Nuoroda tikrinta 2018-10-25. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
| Sasykas |
| --- |
| Rausvi Sasyko vandenysRausvi Sasyko vandenysRausvi Sasyko vandenys |
| Vieta | Ukraina/Rusija (Krymas) |
| Plotas | 71-75,3 km² |
| Kilmė | limaninis |
| Vidutinis gylis | 0,5 m |
| Didžiausias gylis | 1,5 m |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Sasykas

  |
| **Koordinatės** |  45°11′26″ š. pl. 33°30′24″ r. ilg.﻿ / ﻿45.19056°š. pl. 33.50667°r. ilg.﻿ / 45.19056; 33.50667Koordinatės: 45°11′26″ š. pl. 33°30′24″ r. ilg.﻿ / ﻿45.19056°š. pl. 33.50667°r. ilg.﻿ / 45.19056; 33.50667 |
|  |
|  Vikiteka | Sasykas |

**Sasykas** arba **Sasyk Sivašas** (ukr. *Сасик*, rus. *Сасык*, krym. *Sasıq*, iš krym. *sasıq* 'dvokiantis, smardus' + krym. *sıvaş* 'purvas') – druskingas limaninis ežeras Ukrainoje, pietvakarių Kryme, tarp Sakio ir Eupatorijos miestų. Tai didžiausias ežeras Krymo pusiasalyje.

Telkšo 0,6 m žemiau Juodosios jūros lygio. Nuo jos skiria 0,9-1,7 m pločio nerija. Vanduo į ežerą patenka iš jūros, besifiltruodamas per uolienas. Per metus Sasyko plotas kinta (71-75 km²). Vasarą dėl garavimo vandens druskingumas padidėja.

Vidutinis plotis – 5,5 km, didžiausias – 9 km. Vidutinis gylis – 0,5 m, didžiausias – 1,2 m.

Vasarą sumažėjus plotui padidėja vandens druskingumas. Vandens skaidrumas – 0,6 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 372
| Vartelių ežeras |
| --- |
| Vartelių ežeras nuo kelio į VižainisVartelių ežeras nuo kelio į VižainisVartelių ežeras nuo kelio į Vižainis |
| Vieta | Vilkaviškio raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,04 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,76 km |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Vartelių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  54°23′40″ š. pl. 22°47′22″ r. ilg.﻿ / ﻿54.39444°š. pl. 22.78944°r. ilg.﻿ / 54.39444; 22.78944Koordinatės: 54°23′40″ š. pl. 22°47′22″ r. ilg.﻿ / ﻿54.39444°š. pl. 22.78944°r. ilg.﻿ / 54.39444; 22.78944 |

**Vartelių ežeras** – ežeras pietvakarių Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, apie 8 km į pietryčius nuo Vištyčio, Vartelių kaime. Įeina į Vištyčio regioninio parko teritoriją. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 0,27 km, plotis iki 0,19 km. Altitudė 215,5 m. Krantai neaukšti, vakarinis krantas status, šiaurinis – pelkėtas. Pietuose išteka upelis, Vyžainos intakas. Šiaurėje prieina Pavištyčio miškas.

Vakarinėje pakrantėje įsikūręs Pakalnių kaimas, eina kelias  **5144**  Vištytis–Varteliai .

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

  


„Laisvalaikio dovanos"|  |
| Forma | UAB |
| Įkurta | 2006 m. Lietuva |
| Centrinė būstinė | Žirmūnų g. 68, LT-09124, Vilnius, Lietuva |
| Svarbiausi darbuotojai | Ieva Tautkevičiūtė, direktorė |
| Pajamos | 606 000 eur (2016 m. duomenys) |
| Darbuotojų | 24 darbuotojai (apdraustieji) (2018 m. duomenys) |
| Tinklalapis | laisvalaikiodovanos.lt |

**„Laisvalaikio dovanos"** – pirmoji elektroninė įspūdžio dovanų parduotuvė Lietuvoje, Lino Čeikaus įkurta 2006 m. Parduotuvė priklauso įmonei UAB „Laisvalaikio dovanos", nuo 2014 m. jai vadovauja direktorė Ieva Tautkevičiūtė. „Laisvalaikio dovanos" turi 5 filialus užsienio šalyse (Lenkijoje, Latvijoje, Estijoje, Suomijoje ir D. Britanijoje). Įmonėje Lietuvoje šiuo metu dirba 24 žmonės.

„Laisvalaikio dovanos" siūlo daugiau nei 1000 įspūdžio dovanų variantų.

Istorija
--------

2004 m. balandį registruotas UAB „AAH" juridinis asmuo, o, po dvejų metų, 2006 m. birželio mėnesį įkurta elektroninė dovanų parduotuvė „laisvalaikiodovanos.lt". 2013 m. pavadinimas iš UAB „AAH" pakeistas į UAB „Laisvalaikio dovanos".
Sėkmingai startavusi Lietuvoje, UAB „Laisvalaikio dovanos" 2007 m. įkūrė du filialus užsienyje: WyjątkowyPrezent.pl Lenkijoje ir DāvanuServiss.lv Latvijoje. Šiems projektams pasiteisinus, 2008 m. „Laisvalaikio dovanos" žengė į Estijos rinką su Kingitus.ee, o 2010 m. įsteigė filialus ir elektronines parduotuves Suomijoje (ElämysLahjat.fi) bei D. Britanijoje (ActivityGifts.co.uk). Šiuo metu visuose filialuose dirba daugiau nei 250 darbuotojų. 
2015 m. „Laisvalaikio dovanos" įkūrė atitikmenų pasaulyje neturintį projektą „Tinggly". Jis leidžia rinktis ir įteikti įspūdžio dovanas visame pasaulyje. Daugiausiai dėmesio skiriama britų rinkai.

Logotipo evoliucija
-------------------

„Laisvalaikio dovanų" logotipas keitėsi du kartus: 2011 m. ir 2016 m.

* 20062006
* 20112011
* 20162016

Apdovanojimai
-------------

2009 m. – GerasAptarnavimas.lt organizuotų apdovanojimų „Klientai mus giria 2009" laureatai.
2017 m. – Verslo žinių organizuotų apdovanojimų „Gazelės 2017" laureatai.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Išskirtinė vakarienė – vienu pelės paspaudimu". Verslo žinios. 2010-10-27.
2. ↑  „Virtualaus verslo iššūkiai". Alfa. 2011-08-12. Suarchyvuotas originalas 2014-01-12. Nuoroda tikrinta 2018-07-13.
3. ↑  „Startuolio „Tinggly" įkūrėjas: „Bus aistra – bus ir sėkmė!"". Bznstart. 2014-07-12.
4. ↑  „Pasiūlė rinktis pramogų dovanų visame pasaulyje". Verslo žinios. 2014-12-03.
5. ↑  „Lietuvos sparčiausiai augančios bendrovės". Verslo žinios. 2017-01-01.
| Piliakalnių ežeras |
| --- |
| Ežeras nuo „Trijų ežerų" regyklosEžeras nuo „Trijų ežerų" regyklosEžeras nuo „Trijų ežerų" regyklos |
| Vieta | Vilkaviškio raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,072 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,09 km |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Piliakalnių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  54°24′42″ š. pl. 22°46′45″ r. ilg.﻿ / ﻿54.41167°š. pl. 22.77917°r. ilg.﻿ / 54.41167; 22.77917Koordinatės: 54°24′42″ š. pl. 22°46′45″ r. ilg.﻿ / ﻿54.41167°š. pl. 22.77917°r. ilg.﻿ / 54.41167; 22.77917 |

**Piliakalnių ežeras** arba **Grabausko ežeras** – ežeras pietvakarių Lietuvoje, Vilkaviškio rajone, apie 6 km į pietryčius nuo Vištyčio, 1,3 km į rytus nuo Vištyčio ežero kranto, Vištyčio regioninio parko teritorijoje. Ežeras širdies formos. Ilgis iš šiaurės į pietus 0,43 km, plotis iki 0,2 km. Altitudė 200,8 m. Apyežeris labai kalvotas, vietomis apaugęs miškeliais. Pietiniame gale yra pelkė, per kurią iš ežero teka upeliukas link bevardžio upelio (Vištyčio ežero intakas).

Į šiaurę yra įsikūręs Pavištyčio kaimas.

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Hevizas |
| --- |
|  |
| Vieta | Vengrijos vėliava Vengrija |
| Plotas | 0,05 km² |
| Kilmė | Natūralus |
| Didžiausias gylis | 38,5 m |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Hevizas

  |
| **Koordinatės** |  46°47′14″ š. pl. 17°11′35″ r. ilg.﻿ / ﻿46.78722°š. pl. 17.19306°r. ilg.﻿ / 46.78722; 17.19306Koordinatės: 46°47′14″ š. pl. 17°11′35″ r. ilg.﻿ / ﻿46.78722°š. pl. 17.19306°r. ilg.﻿ / 46.78722; 17.19306 |

**Hevizas** (veng. *Hévízi-tó*) − didžiausias terminis ežeras Europoje, esantis Vengrijoje, netoli vakarinės Balatono ežero dalies, 8 km nuo Kesthėjaus (*Keszthely*) miesto.

Ežero plotas 4,4 ha, vandens temperatūra svyruoja nuo 24 °C žiemą iki 36 °C vasarą. Ežerą maitina šaltinio vanduo, kurio temperatūra yra 39,8 °C. Aukštos temperatūros vanduo leidžia augti lotosams.

Hevizo ežeras yra unikalus savo flora ir fauna. Kelios bakterijų rūšys veisiasi tik šiame ežere. Ežero vanduo turi gydomųjų savybių, todėl čia plečiasi sveikatos turizmo pramonė.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Hevizas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
**Linas Zareckas** „Choras" (g. 1974 m. birželio 26 d. Vilniuje) – Lietuvos grupės ŽAS būgnininkas ir dainininkas.

Biografija
----------

Muzikinę karjerą pradėjo būdamas 16, įkūrė grupę „Ragai". Vėliau su draugais įkūrė Death Metal grupę „Parricide". Įrašė dvi demo juostas „Liberation" ir „In Brutality". Su Parricide dalyvavo didžiausiuose Lietuvos metalo muzikos festivaliuose ir turuose.
Puoselėdamas metalo muzikos kultūrą, kartu su Linu Mažeika–Ezopu organizavo didžiausią Metalo muzikos festivalį Baltijos šalyse – Death Comes. Pirmasis į Lietuvą atvežė pasaulio metalo muzikos grandus Anathema (JK) ir Deicide (JAV).

1995 metais prisijungė prie grupės ŽAS. Su grupės draugais rengė laidą „Be Proto" (lietuviškoji Jack Ass versija).
Su Tomu Rimkumi vedė sporto laidą „Krepšinio klubas" BTV kanale, dirbo laidos „VIP" prodiuseriu bei redaktoriumi.

2005 metais studijavo tarptautinį verslą Maince (Vokietija).

Renginių ir kelionių UAB „Motiventti" steigėjas ir vienintelis akcininkas. 2007 metais Lietuvos liberalų sąjūdžio rinkimų štabo vadovas.
Futbolo klubo „Prelegentai" puolėjas.

Buvo vedęs dainininkę Astą Pilypaitę. Išsiskyręs. Iš pirmos santuokos turi dvi dukras. 

2012 m. susižadėjo su Kornelija Kairyte.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Linas Zareckas-Choras Vokietijoje studijuos verslą
2. ↑  Lietuvos liberalų sąjūdžio rinkimų štabui vadovaus Linas Zareckas- Choras
3. ↑  „Choras Vokietijoje turi įrodinėti, kad Lietuvoje yra žvaigždė - Music.lt". *Music.lt*. 2005-03-25. Suarchyvuota iš originalo 2016-03-05. Nuoroda tikrinta 2016-05-28.
4. ↑  s Zareckas ir Kornelija Kairytė susižadėjo
Tarptautinis kurtumo simbolis.
**Kurtumas** – klausos sistemos negalia, kuomet žmogus praranda gebėjimą girdėti.

Gyventojų statistikos registre nurodoma, kad apie 2-3 % Lietuvos gyventojų negali girdėti be klausos aparatų.

Klausos sutrikimo tipai
-----------------------

* Laidumo sutrikimas yra išorinės ar vidurinės ausies pakenkimas dėl ausies kaušelio, landos, būgnelio ar klausos kauliukų grandinės pažeidimo.
* Neurosensorinis sutrikimas išsivysto dėl vidinės ausies pakenkimo sraigėje arba centrinėje klausos analizatoriaus dalyje.

Vertinimas
----------

Kurtumas nustatomas dvejomis skalėmis – viena matuoja garsus decibelais, kita hercais. Dauguma pacientų nėra visai kurti, jie gali kažką girdėti pagal tų skalių matavimus. Pagal decibelus, slenkstis yra 0 dB, hercais girdime nuo 20-20000 Hz. Kai žmogus kalba, tai dažnis svyruoja nuo 250 iki 4000 Hz.

Praradus 20-25 dB slenkstyje klausa jau yra prasta. Jei slenkstis yra 40 dB, tai dar gali girdėti, kai kalba, bet sunkiau pastebėti, kada pradeda kalbėti it nepatraukia dėmesio. Jei prarandami 55 dB, žmogus girdės kažkokius garsus, bet jam bus sunku juos interpretuoti,
tada galėtu padėti specialios priemonės. Jomis galima gauti apie 30 dB, kartais ir daugiau. Jei prarandami 55 dB, prasideda sunkios problemos, o jei praradimas jau > 95 dB, tai gali girdėti labai didelius garsus. Jei daugiau nei 95 dB praradimas yra labai gilus, tada žmogus gali būti laikomas kurčiu.

* normali klausa, kai girdi garsus nuo 0-25 dB;
* nežymaus klausos sutrikimo laipsnis iki 25-40 dB;
* vidutinis klausos sutrikimo laipsnis (41-55 dB);
* žymus klausos sutrikimo laipsnis (56-70 dB);
* labai žymus klausos sutrikimo laipsnis (71-90 dB);
* kurtumas (>90 dB).

Klausos sutrikimo priežastys
----------------------------

* Genetinis sutrikimas ir paveldėjimas
* Infekcija ir virusinės ligos
* Intoksikacija
* Trauma
* Vidaus organų susirgimai
* Centrinės nervinės sistemos susirgimai
* Klausos organo ligos besikomplikuojančios kurtumu

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Kurtumas". Nuoroda tikrinta 2012-12-17.
| Tapelių ežeras |
| --- |
| Tapelių ežero pietinis galasTapelių ežero pietinis galasTapelių ežero pietinis galas |
| Vieta | Vilnius, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,1314 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,69 km |
| Kilmė | termokarstinė |
| Vidutinis gylis | 4,36 m |
| Didžiausias gylis | 9,45 m |
| Išteka | A-2 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Tapelių ežeras

  |
| **Koordinatės** |  54°46′28″ š. pl. 25°26′46″ r. ilg.﻿ / ﻿54.77444°š. pl. 25.44611°r. ilg.﻿ / 54.77444; 25.44611Koordinatės: 54°46′28″ š. pl. 25°26′46″ r. ilg.﻿ / ﻿54.77444°š. pl. 25.44611°r. ilg.﻿ / 54.77444; 25.44611 |

**Tapelių ežeras** – ežeras Vilniaus miesto šiaurės rytinėje dalyje, negyvenamoje miškingoje vietovėje į vakarus nuo Tapelių kaimo. Patenka į Tapelių kraštovaizdžio draustinį. Ežeras lengvai pasiekiamas keliu Karačiūnai–Bezdonys, gausiai lankomas vilniečių. Plotas 13,1 ha.

Ežeras telkšo dubaklonyje, gan stambioje glaciokarstinėje duobėje, yra netaisyklingos ovalios formos. Ilgis iš šiaurės į pietus – 0,69 km, plotis – iki 0,3 km, altitudė 136,5 m v.j.l. (Lietuvos aukščių sistemoje), didžiausias gylis 9,45 m, vidutinis gylis 4,36 m, tūris 573,8 tūkst. m³. Šlaitai palyginti neaukšti, iki 4-5 m santykinio aukščio. Ežerą supa miškai: vakaruose driekiasi Antavilio miškas, rytuose – Kairėnų miškas. Vakarinėje ir pietinėje pakrantėse įrengti du paplūdimiai, vasaros sezono metu budi gelbėtojai.

Ežero pavadinimas kilo nuo Tapelių kaimo. Ežeras nuotakus, priklauso Antavilio (mažas kairysis Neries intakas) baseinui. Šiaurėje iš ežero išteka A-2 upelis (į Juodį), kurį galima laikyti Antavilio ištaka. XIX a. tarp Tapelių ir Lydekinio ežerų buvo iškastas kanalas, kuriuo vandens perteklius iš Lydekinio ežero ir aplinkinių grioviais apsausintų teritorijų nutekėdavo į Tapelių ežerą. XX a. aštuntajame dešimtmetyje šis kanalas buvo užblokuotas ir nebefunkcionuoja. Ežeras gausiai maitinamas požeminiais vandenimis, jo dugne aptikta nemažai šaltinių. Dėl periodiškai į ežerą patenkančių pelkinių rūgščių vanduo turi rusvą atspalvį.

Ežeras kasmet reguliariai įžuvinamas, jame vykdoma ribota žūklė. Ežero žuvų išteklių rūšinė sudėtis: karpiai, baltieji amūrai, lynai, karšiai, lydekos, ešeriai, kuojos, raudės, auksiniai ir sidabriniai karosai, pūgžliai, vėgėlės.

Ežeras nuo vakarinio kranto

Šaltiniai
---------

1. ↑  Guobytė, R. (2014). Vilniaus miesto geologija ir geomorfologija. Vilnius: Lietuvos geologijos tarnyba. Prieiga internete Archyvuota kopija 2022-06-17 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Pileckas, M. Žiliūtė, G. (2020). Tapelių ežero morfometrija ir baseino fizinės geografinės ypatybės. *Geografija ir edukacija: mokslo almanachas = Geography and education: science almanac*, *(8)*, 54–68. DOI:
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
4. ↑  Tarasiuk, N, Moisejenkova, A, Koviazina, E, Karpicz, R, Astrauskienė, N. (2009). On the radiocesium behaviour in a small humic lake (Lithuania). *Nukleonika, 54 (3)*, 211–220.
5. ↑  Moisejenkova, A. Tarasiuk, N. Koviazina, E. Maceika, E. Girgždys, A. (2012). 137Cs in Lake Tapeliai, Lithuania. *Lithuanian Journal of Physics, 52*(3), 238–252. DOI:
**Linas Pernavas** (g. 1976 m. rugsėjo 1 d.) – Lietuvos teisininkas.

Biografija
----------

1995–1996 m. Ignalinos rajono policijos komisariato Savivaldybių policijos policininkas. 1996 m. Ignalinos rajono policijos komisariato Savivaldybių policijos Prevencijos tarnybos jaunesnysis inspektorius. 1996–1999 m. Ignalinos rajono policijos komisariato Savivaldybių policijos Didžiasalio policijos nuovados Prevencijos tarnybos apylinkės inspektorių jaunesnysis inspektorius, nuovados inspektorius.

1999–2005 m. Ignalinos rajono policijos komisariato kelių policijos vyresnysis inspektorius, viešosios policijos komisaras inspektorius, komisaro pavaduotojas, viršininko pavaduotojas. 2005–2008 m. Zarasų rajono policijos komisariato viršininkas. 2008–2014 m. Utenos apskrities vyriausiojo policijos komisariato viršininkas, vėliau Kauno apskrities vyriausiojo policijos komisariato viršininkas.

Nuo 2014 m. lapkričio 11 d. – policijos generalinis komisaras. 2019 m. lapkričio 12 d. tapo Lietuvos policijos atašė Jungtinėje Karalystėje.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Policijos generalinis komisaras". *policija.lt*. Suarchyvuotas originalas 2016-03-04. Nuoroda tikrinta 2016-05-08. `{{cite web}}`: Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
2. ↑  „Požėla paskyrė Pernavą policijos atašė Jungtinėje Karalystėje". *lrt.lt*. Nuoroda tikrinta 2021-05-29. `{{cite web}}`: `|archive-date=` privalomas `|archive-url=` (pagalba); Nežinomas parametras `|dead-url=` ignoruotas (`|url-status=` suggested) (pagalba)
| Sausas ežerėlis |
| --- |
| Sausas ežerėlis iš rytų pusėsSausas ežerėlis iš rytų pusėsSausas ežerėlis iš rytų pusės |
| Vieta | Vilniaus m. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,067 km² |
| Kranto linijos ilgis | 1,69 km |
| Didžiausias gylis | 2,5 m |
| Įteka | bevardis upelis |
| Išteka | bevardis upelis |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Sausas ežerėlis

  |
| **Koordinatės** |  54°46′17″ š. pl. 25°18′42″ r. ilg.﻿ / ﻿54.77139°š. pl. 25.31167°r. ilg.﻿ / 54.77139; 25.31167Koordinatės: 54°46′17″ š. pl. 25°18′42″ r. ilg.﻿ / ﻿54.77139°š. pl. 25.31167°r. ilg.﻿ / 54.77139; 25.31167 |

**Sausas ežerėlis** – nedidelis ežeras šiaurinėje Vilniaus miesto dalyje, Verkių regioniniame parke, Ežerėlių geomorfologiniame draustinyje. Telkšo tarp Žaliųjų Ežerų ir Gulbinėlių gatvių, į pietvakarius nuo Also ežerėlio.

Sausas ežerėlis priklauso Neries mažųjų intakų (su Nerimi) baseinui. Ežerėlio hidrologinis nr. 12030116 , plotas – 6,7 ha. Ežerėlis ištįsęs šiaurės–pietų kryptimi iki 0,5 km, jo plotis siekia iki 0,27 km. Altitudė 132,7 m. Krantai aukštoki, tik šiaurinis ir pietinis žemi. Ežeras per vidurį susiaurėjęs, šiaurinė dalis labai užžėlusi vandens augalija, užankanti. Vandens telkinį supa Verkių miškas, šiaurinėje dalyje užpelkėjęs. Pietuose upeliu jungiasi su Bevardžiu ežerėliu (Neries baseinas).

Ežerėvardis kilo nuo žodžio *sausas* („be drėgmės, išdžiūvęs").

Vaizdas iš pietvakarių

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2013-09-30 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  LR ežerų klasifikatorius Archyvuota kopija 2014-01-24 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.

Nuorodos
--------

* Sąrašas:Vilniaus miesto ežerai
* Apie Sausą ežerėlį *Gamtos kataloge*
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šį puslapį ar jo dalį reikia sutvarkyti pagal Vikipedijos standartus.**Jei galite, sutvarkykite. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Straipsnis turėtų prasidėti aiškiu apibrėžimu.**Jei galite, apibrėžkite straipsnio dalyką, pagrindinę sąvoką. |

**Pasaulinė vaiko teisių diena** - tai atminitna diena, kuri švenčiama lapkričio 20 d. Lietuva, kaip ir kitos Jungtinių Tautų valstybės narės, kad įsipareigoja vaikams užtikrinti lygias teises į priežiūrą, meilę, supratimą, maistą, mediciną, nemokamą mokslą ir apsaugą nuo smurto, nepaisant jų rasės, lyties, religijos, nacionalinės ar socialinės kilmės.

Lapkričio 20-oji yra siejama su 1959 m. priimta Jungtinių Tautų vaiko teisių deklaracija bei 1989 m. priimta Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencija ir būtent šią dieną mini daugelis Vakarų šalių (Airija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Kipras, Nyderlandai, Prancūzija) ir Skandinavijos valstybės (Danija, Suomija, Švedija). Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija laikoma svarbiausiu vaiko teisių dokumentu, apimančiu visus vaiko gyvenimo aspektus, *pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises*, kurias turi visi pasaulio vaikai. 

Lietuvos Seimas Vaiko teisių konvenciją ratifikavo 1995 m. taip prisiimdamas įsipareigojimus įgyvendinti Vaiko teisių konvenciją.

2013 m. lapkričio 21 d. buvo priimtas Lietuvos Respublikos atmintinų dienų įstatymo Nr. VIII-397 1 straipsnio pakeitimo įstatymas, kuris siūlo išbraukti birželio 1-ąją dieną - Tarptautinę vaikų gynimo dieną ir įtraukti dvi naujas atmintinas dienas – Vaiko dieną (gegužės trečiasis penktadienis) ir Pasaulinę vaiko teisių dieną (lapkričio 20 d.), pakeitimai įsigaliojo nuo 2023 gruodžio 1 d.
| Skarbelis |
| --- |
| Ežeras nuo šiaurinio krantoEžeras nuo šiaurinio krantoEžeras nuo šiaurinio kranto |
| Vieta | Vilnius, Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,023 km² |
| Kranto linijos ilgis | 0,64 km |
| Įteka | A-2 |
| Išteka | A-2 |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Skarbelis

  |
| **Koordinatės** |  54°47′42″ š. pl. 25°25′26″ r. ilg.﻿ / ﻿54.79500°š. pl. 25.42389°r. ilg.﻿ / 54.79500; 25.42389Koordinatės: 54°47′42″ š. pl. 25°25′26″ r. ilg.﻿ / ﻿54.79500°š. pl. 25.42389°r. ilg.﻿ / 54.79500; 25.42389 |

**Skarbelis** – ežeras Lietuvoje, Vilniaus miesto šiaurės rytinėje dalyje, 0,5 km į rytus nuo Antavilio ežero, Antavilių miškuose. Priklauso Neries baseinui. Ežero ilgis iš pietvakarių į šiaurės rytus – 0,26 km, plotis – iki 0,11 km. Altitudė 131,8 m. Krantai žemi, pietinis aukštesnis, daugiausia apaugę eglynais ir pušynais. Skarbelį prateka A-2 upelis iš Balžio ežero į Antavilio upelį. Šiaurinėje pakrantėje yra paplūdimys. Kiek atokiau į šiaurę įsikūrusi sodų bendrija.

Ežerėvardis galimai kilęs nuo slavizmo *skarbas* („turtas, lobis, brangenybė").

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
**Lewinsky skandalas** – 1998 m. Jungtinėse Amerikos Valstijose į viešumą iškilęs politinis sekso skandalas dėl seksualinio pobūdžio ryšių tarp tuometinio 49 metų amžiaus JAV prezidento Billo Clintono ir 22 metų amžiaus Baltųjų rūmų darbuotojos Monikos Lewinsky. Dėl naujienų apie šiuos nesantuokinius prezidento ryšius, trukusius nuo 1995 m. iki 1997 m. buvo pradėtas tyrimas, kuris baigėsi 1998 m. įvykusia prezidento Billo Clintono apkalta. Po 21 dieną trukusio apkaltos proceso JAV Atstovų rūmų nariai išteisino prezidentą dėl visų apkaltos kaltinimų – priesaikos sulaužymo ir trukdymo vykdyti teisingumą.

Pirmosios Clintono kadencijos metu, 1995 m. Lewis & Clark koledžo absolventė Monica Lewinsky buvo priimta atlikti praktiką Baltuosiuose rūmuose, o vėliau tapo Baltųjų rūmų įstatymų leidybos reikalų skyriaus darbuotoja. Dirbdama Baltuosiuose rūmuose, ji užmezgė artimus santykius su prezidentu B. Clintonu. Santykių su prezidentu detales Lewinsky vėliau papasakojo savo draugei ir bendradarbei, dirbančiai Gynybos departamente, Lindai Tripp, kuri slapta įrašė savo telefoninius pokalbius su Lewinsky.

1998 m. sausį L. Tripp sužinojo, kad Lewinsky Paula Jones byloje, kur prezidentas buvo kaltinamas seksualiniu priekabiavimu, davė rašytinius parodymus, kuriuose neigė savo santykius su prezidentu Clintonu. Reaguodama į tai, Linda Tripp perdavė pokalbių įrašus JAV Nepriklausomo kaltinimo tarnybos prokurorui Kenneth Starr, kuris tuo metu tyrė kitus su prezidentu Clintonu susijusius reikalus, tokius kaip Whitewater skandalas ir kitus. Duodamas parodymus didžiajai žiuri prezidentas Clintonas atsargiai rinkosi žodžius, teigdamas, kad jo paties pareiškimo, kad „tai yra ne seksualiniai santykiai, nederami seksualiniai santykiai ar kokie kiti nederami santykiai", teisingumas „priklauso nuo žodžio „yra" reikšmės".

Šaltiniai
---------

1. ↑  Posner, Richard A (2009). „Introduction". *An Affair of State The Investigation, Impeachment, and Trial of President Clinton*. Harvard University Press. ISBN 0-674-00080-3. Nuoroda tikrinta 2012-03-01.
2. ↑  „Tripp: I Am Not Intimidated". CBS. 1998-07-07. Suarchyvuotas originalas 2013-05-18. Nuoroda tikrinta 2010-01-26.
3. ↑  Noah, Timothy (1998-09-13). „Bill Clinton and the Meaning of "Is"". *Slate*. Nuoroda tikrinta 2009-07-15.
Itališkas migdolų pieno butelis
**Migdolų pienas** – gėrimas, gaminamas iš vandenyje sumaltų migdolų. Naudojamas kaip pieno pakaitalas, populiarus veganiškoje arba pienui alergiškų žmonių mityboje. Nuo seno vartojamas Artimuosiuose Rytuose ir Vakarų Europoje.

Istorija
--------

Migdolų pieno naudojimas valgių gamyboje buvo plačiai paplitęs viduramžių Europoje, ypač Anglijoje. Jis minimas receptų knygose jau nuo XIV a. kaip sudėtinė tiek mėsiškų, tiek vegetariškų patiekalų, taip pat ir desertų dalis. Migdolų pienas buvo vienas iš pagrindinių pieno pakaitalų gavėnios laikotarpiu, kada ribojami gyvūniniai maisto produktai.

Gamyba
------

Migdolų pieną galima pasidaryti namuose, smulkiai sumalus brinkintus migdolus plaktuvu su vandeniu, nukošus tirščius ir pridėjus pagal skonį cukraus, druskos. Jis taip pat gaminamas pramoniniu būdu, parduodamas įvairiose pakuotėse, būna tiek natūralaus, tiek ir vanilinio, šokoladinio ar kitokio skonio.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Oxford Symposium on Food & Cookery, 1986: The Cooking Medium*. Oxford Symposium, 1987, p. 70
2. ↑  „My Favourite Homemade Almond Milk + Step By Step Photos — Oh She Glows". *ohsheglows.com*. 2014-07-24. Suarchyvuota iš originalo 2017-02-01. Nuoroda tikrinta 2017-03-08.
| **Vilius Židonis** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1933 m. balandžio 26 d.Meškalaukio k.  dab. Pasvalio raj. |
| Mirė | 2018 m. vasario 25 d. (84 metai)Klaipėda |
| Palaidotas (-a) | Slengių kapinėse |
| Tėvas | Juozas Židonis |
| Motina | Apolonija Gumbelevičiūtė |
| Sutuoktinis (-ė) | Audronė Židonienė |
| Vaikai | Vytautas ŽidonisVioleta ŽidonytėLukas ŽidonisDalius Židonis |
|  |
| Veikla | išradėjas, habilituotas technikos mokslų daktaras |
|  |
| Alma mater | Kauno politechnikos institutas |

**Vilius Židonis** (g. 1933 m. balandžio 26 d. Meškalaukio k. dab. Pasvalio raj. – 2018 m. vasario 25 d.) – tremtinys, profesorius, technikos mokslų habilituotas daktaras, išradėjas, buvęs Lietuvos Respublikos materialinių išteklių ministras (1991–1992). Taikomųjų mokslų akademijos įkūrėjas.

Biografija
----------

1948 m. su motina ir keturiais jaunesniais broliais buvo ištremtas į Sibirą (Buriatiją Užbaikalėje). 1955–1956 m. mokėsi Verchne-Talcų vidurinėje mokykloje (Zaigrajevo raj. Buriatija). 1948–1955 m. dirbo Buriatijos miškų pramonės ūkyje.

1955 m. įstojo į Tomsko geležinkelio inžinierių institutą. 1956–1960 m. studijavo Kauno politechnikos institute.

1960–1966 m. – Kauno automatizavimo priemonių gamyklos inžinierius technologas, konstruktorius, gamybos skyriaus viršininkas, Marijampolės maisto pramonės automatų Specialaus konstravimo biuro vyriausiasis inžinierius, 1962–1991 m. – KPI (KTU) dėstytojas, docentas, Automatų tyrimo ir konstravimo laboratorijos įkūrėjas ir vadovas, profesorius, nuo 1976 m. buvo KPI Klaipėdos fakulteto mechaninių disciplinų katedros vedėjas, Mokslinės techninės kūrybos instituto „Studija" įkūrėjas ir vadovas.

Atkūrus nepriklausomą Lietuvą, 1991 m. iškart po Sausio 13-osios įvykių, buvo pakviestas dirbti trečiojoje Lietuvos Vyriausybėje, 1991–1992 m. vadovavo Lietuvos Respublikos materialinių išteklių ministerijai. Tuo metu vienas svarbiausių dalykų buvo jau pradėta ekonominė reforma, reikėjo pereiti prie liberaliosios rinkos, bet svarbiausia – reforma buvo vienintelis būdas įveikti Rusijos ekonominę blokadą. Baigęs darbą Vyriausybėje, į Klaipėdos universitetą nebegrįžo, ėmėsi spręsti alternatyviosios energetikos problemas. Jo iniciatyva įsteigta mokslininkų organizacija „Lietuvos taikomųjų mokslų akademija" (2001 m.).

Parengė 21 mokslų daktarą (tarp kurių šiandien 5 habilituoti daktarai, profesoriai), 70 išradėjų (pats yra 150 išradimų autorius), sukūrė fasavimo automatų konstravimo teorinius pagrindus, parašė apie 140 mokslo ir mokslo populiarinimo straipsnių, yra išleidęs 2 mokslines knygas (dar dviejų – bendraautoris). 1982 m. jam paskirta Valstybinė premija.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Vilius Židonis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-08-03.
2. ↑   Archyvuota kopija 2015-07-01 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------

* Nuo Meškalaukio piemens iki akademiko Archyvuota kopija 2014-10-25 iš Wayback Machine projekto.
* V. Židonio biografija Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
**Hitman** – stealth žanro kompiuterinių žaidimų serijos bendras pavadinimas. Visuose serijos žaidimuose veiksmas rutuliojasi apie profesionalų samdomą žudiką Codename 47 (trumpiau 47). Žaidimuose yra daug smurto, tad jis skirtas tik suaugusiems.[reikalingas šaltinis]

Žaidimus sukūrė Danijos kompanija „IO Interactive", vienu metu priklausiusi „Square Enix". 2007 m. spalį buvo išleistas filmas „Hitman", sukurtas remiantis žaidimų serijomis. Jame pagrindinį vaidmenį atlieka Timothy Olyphant, taip pat vaidina Robert Knepper.

Žaidimams išgarsėti padėjo žaidimo atmosferą tiksliai perteikianti kompozitoriaus Jesper Kyd sukurta muzika.

Žaidimai
--------

* Hitman: Codename 47 (2000 m.)
* Hitman 2: Silent Assassin (2002 m.)
* Hitman: Contracts (2004 m.)
* Hitman: Blood Money (2006 m.)
* Hitman: Absolution (2012 m.)
* Hitman: GO (2014 m.)
* Hitman (2016 m.)
* Hitman 2 (2018 m.)

2015 m. duomenimis, pirmieji 5 serijos žaidimai parduoti 8 mln. kopijų tiražu.

Knygos
------

* Hitman: Enemy Within (2007 m.)
* Hitman: Damnation (2012 m.)

Filmai
------

* „Hitmanas" (2007 m.)
* „Hitmanas. Agentas 47" (2015 m.)

Išnašos
-------

1. ↑  square-enix.com
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Bolsena |
| --- |
| Bolsena iš MontefiaskonėsBolsena iš MontefiaskonėsBolsena iš Montefiaskonės |
| Vieta | Lacijus, Italijos vėliava Italija |
| Plotas | 113,5 km² |
| Kilmė | vulkaninis |
| Vidutinis gylis | 81 m |
| Didžiausias gylis | 151 m |
| Tūris | 9,2 km³ |
| Išteka | Marta |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Bolsena

  |
| **Koordinatės** |  42°36′0″ š. pl. 11°56′0″ r. ilg.﻿ / ﻿42.60000°š. pl. 11.93333°r. ilg.﻿ / 42.60000; 11.93333Koordinatės: 42°36′0″ š. pl. 11°56′0″ r. ilg.﻿ / ﻿42.60000°š. pl. 11.93333°r. ilg.﻿ / 42.60000; 11.93333 |
|  |
|  Vikiteka | Bolsena |

**Bolsena** (it. *Lago di Bolsena*) – vulkaninės kilmės ežeras vidurio Italijoje, Lacijuje, Viterbo provincijoje. Ilgis šiaurės-pietų kryptimi 13 km, plotis iki 11 km. Bolsena susidarė prieš 370 tūkst. metų, sugriuvus Vulsinio ugnikalnio masyvui į gilų vandeningąjį sluoksnį. Dar romėnų laikais kalderoje vyko vulkaniniai procesai. Ežere yra dvi salos – Bisentina (17 ha) ir Martana.

Bolseno ežeras yra maitinamas kritulių ir požeminio vandens, iš jo išteka viena upė – Marta, kuri įteka į Tirėnų jūrą.

Prie ežero įsikūrę keletas miestelių: Bolsena, Marta, Kapodimontė ir kt. Bolsenos pakrantės buvo svarbus Etrurijos regionas, prie ežero stovėjo etruskų miestas Velusna (lot. *Volsinii*). Romėnai pagal jį ežerą vadino *Lacus Volsinii*.

Ežero panorama
*Kitos reikšmės – Riešė (reikšmės).*

| Riešė |
| --- |
|  |
| Vieta | Vilniaus raj. Lietuvos vėliava Lietuva |
| Plotas | 0,864 km² |
| Kranto linijos ilgis | 4,94 km |
| Kilmė | ledyninis |
| Vidutinis gylis | 2,5 m |
| Didžiausias gylis | 6,0 m |
| Įteka | R-1, 3 bevardžiai upeliai |
| Išteka | Riešė |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Riešė

  |
| **Koordinatės** |  54°47′11.96″ š. pl. 25°6′34.86″ r. ilg.﻿ / ﻿54.7866556°š. pl. 25.1096833°r. ilg.﻿ / 54.7866556; 25.1096833Koordinatės: 54°47′11.96″ š. pl. 25°6′34.86″ r. ilg.﻿ / ﻿54.7866556°š. pl. 25.1096833°r. ilg.﻿ / 54.7866556; 25.1096833 |
|  |
|  Vikiteka | Riešė |

**Riešė** – ežeras pietryčių Lietuvoje, Vilniaus rajone, Sudervės šiaurės rytiniame pakraštyje. Ežero ilgis iš vakarų į rytus 1,48 km, plotis iki 1,08 km. Altitudė 161 m. Didžiausias gylis siekia 6 m. Krantai daugiausia žemi ir pelkėti, tik rytuose ir pietryčiuose sausi. Apie ežero vidurį yra mišku apaugusi 1,41 ha sala. Šiaurinėje pakrantėje stūkso miškas. Iš Riešės ežero šiaurėje išteka Neries intakas Riešė. Už 0,7 km į vakarus telkšo Vilnoja.

Prie Riešės ežero įsikūrę Grikieniai (SB „Riešė"), šiauriniai Sudervės pakraščiai, Izabelinės kaimas. Rytiniame ežero krante – į Kultūros vertybių registrą 2018 metais įrašytas Švedų kapinynas (unikalus objekto kodas 42092).

Užšalęs Riešės ežeras

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Riešė (ežeras)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. // psl. 544
Itin mažo biudžeto Edo Vudo filmas „Planas 9 iš kosmoso" (1959) tapo vienu žinomiausių Z kategorijos filmų.
**Z kategorijos filmas** – mažo biudžeto, prastesnės kokybės nei B kategorijos filmas. Terminas „Z filmas" atsirado 7-ojo dešimtmečio viduryje kaip neformalus tam tikrų filmų, kurių tikrai negalima pavadinti aukščiausios A kategorijos filmais, pavadinimas. Netrukus Z filmais imta vadinti mažo biudžeto filmus, kurių kokybės standartai yra žemesni nei daugumos B kategorijos ar net vadinamųjų C filmų. B kategorijos filmų scenarijus vidutiniškas, aktoriai palyginti mažai žinomi arba debiutantai, tačiau B filmų apšvietimas, filmavimas ir paruošimas yra gana neblogi.

Z kategorijos filmo pavyzdys galėtų būti Edo Vudo 1959 m. „Planas 9 iš kosmoso".

Išnašos
-------

1. ↑  „¿Qué es el cine de serie Z? Madrid, meca de las películas más cutres de la historia" (ispanų). Nuoroda tikrinta 2023-04-13.
2. ↑  John C. Alsedek (2020-12-31). „Turkeys Over Hollywood: Ed Wood and PLAN 9 FROM OUTER SPACE". *flapperpress.com*. Nuoroda tikrinta 2023-04-13.