| Čenstakavalenk. *Częstochowa* |
| --- |
|              |
|  |
|  |
| 

ČenstakavaČenstakava

50°48′00″ š. pl. 19°07′00″ r. ilg.﻿ / ﻿50.80000°š. pl. 19.11667°r. ilg.﻿ / 50.80000; 19.11667﻿ (Čenstakava)Koordinatės: 50°48′00″ š. pl. 19°07′00″ r. ilg.﻿ / ﻿50.80000°š. pl. 19.11667°r. ilg.﻿ / 50.80000; 19.11667﻿ (Čenstakava) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | {{{alias}}} Silezijos vaivadija |
| **Apskritis** | Čenstakavos apskritis |
|  |
| **Įkūrimo data** | 1220 m. |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 242 300  |
| **Plotas** | 160 km² |
| **Tankumas** (2007) | 1 514 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Čenstakava |

**Čenstakavà**  (lenk. *Częstochowa*) – miestas-apskritis pietų Lenkijoje, prie Vartos upės. Išvystyta metalurgija, tekstilė, mašinų gamyba, popieriaus ir baldų pramonė. Yra vienuolynas (XVII–XVIII a.), bažnyčia (XIV a. su Čenstakavos Dievo Motinos ikona).

Istorija
--------

Pirmą kartą Čenstakavos kaimas paminėtas 1220 m. 1382 m. čia įkurtas vienuolynas, kuriame nuo 1384 m. yra jo didžiausia įžymybė – Čenstakavos Dievo Motinos ikona, vadinama Juodąja Madona. Iki 1377 m. Čenstakava tapo miestu, 1502 m. jai suteiktos Magdeburgo teisės. XIX a. buvo Petrakavo gubernijos Čenstakavos apskrities centras.

1939 m. rugsėjo 3 d. miestą užėmė vermachtas. Miestas pervadintas vokišku *Tschenstochau* pavadinimu ir įjungtas į Generalinę guberniją. Jau kitą dieną po miesto užėmimo okupacinė valdžia sušaudė 150 žydų. 1941 m. balandžio 9 d. čia įkurtas žydų getas. Antrojo pasaulinio karo metu sunaikinta beveik visa žydų bendruomenė – apie 45 000 žydų. 1945 m. sausio 16 d. miestą užėmė Raudonoji armija.

Nors 1999 m. miestas buvo įtrauktas į Silezijos vaivadiją, Čenstakava yra ne Silezijos, o Mažosios Lenkijos dalis. Čenstakava, norėdama pabrėžti savo ryšius su Mažąja Lenkija, įstojo į „Mažosios Lenkijos miestų ir savivaldybių asociaciją".

Pauliečių vienuolynas
---------------------

Svarbiausias architektūrinis ansamblis Čenstakavoje yra įtvirtintas Pauliečių vienuolynas, pastatytas ant Jasna Gura vadinamos kalvos miesto vakaruose. 1655 m. švedų kariuomenės apsiaustas vienuolynas išsilaikė keliolika savaičių. Prie barokinio interjero vienuolyno bažnyčios glaudžiasi 106 m bokštas ir koplyčia su garsiuoju Juodosios Madonos paveikslu. Bažnytinių švenčių metu į vienuolyną susirenka šimtai tūkstančių piligrimų.

Susisiekimas
------------

Miesto viešuoju transportu, kurį sudaro autobusų ir tramvajų linijos, rūpinasi *Miejskie Przedsiębiorstwo Komunikacyjne*.

Mieste yra Rudnikų oro uostas, artimiausias tarptautinis oro uostas yra Katovicuose.

Miestas yra šalia kelio tarp Katovicų ir Varšuvos.

Sportas
-------

* KS Raków Częstochowa (futbolo klubas);
* Skra Częstochowa (futbolo klubas);
* „Raków" stadionas, kurio talpa 5 200 žiūrovų.
* *Miejski Stadion Piłkarski Skra* – stadionas, kurio talpa 990 žiūrovų.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pasaulio vietovardžių žodynas. – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006–2014. (VLKK versija)
2. ↑  *Częstochowa*. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. I (Aa — Dereneczna). Warszawa, 1880, 853 psl. **(**lenk.**)**
3. ↑
4. ↑

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* Juodosios Madonos vienuolynas