recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Koordinatės: 55°32′42.33″ š. pl. 21°56′49.69″ r. ilg.﻿ / ﻿55.5450917°š. pl. 21.9471361°r. ilg.﻿ / 55.5450917; 21.9471361


|  Pajūralio Šv. Joakimo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Šilalės |
| **Savivaldybė** | Šilalės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Pajūralis |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1908 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Joakimo bažnyčia.*
**Pajūralio Šv. Joakimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Pajūralio miestelyje, Šilalės rajone, 3 km į pietvakarius nuo Kvėdarnos. Turi neogotikos ir neoklasicizmo bruožų.

Istorija
--------

Liudvikas Pilsudskis Pajūralyje 1750 m. pastatė bažnyčią (XIX a. pabaigos bažnytiniuose kalendoriuose, supainiojus su Tauragės Pajūriu, neteisingai nurodyta 1569 m. vėliau, dėl korektūros klaidos – 1509 m.). Iš pradžių nuolatinio kunigo neturėjo. Po 1834 m. bažnyčia gerokai remontuota, pastatyta klebonija, įsigyti vargonai. Už 1863 m. sukilimo rėmimą filialistas Petras Mačinskas ištremtas į Sibirą (mirė 1893 m.). 1889, 1890 m. Rusijos valdžia neleido remontuoti bažnyčios.

1893 m. ji sudegė. Valdžia neleido statyti laikinos. Kunigas Kazimieras Žagrakalys laikiną bažnyčią įrengė klebonijoje. Už altoriaus (be leidimo) įrengimą K. Žagrakalys nubaustas 250 rb (caro manifestu bausmė dovanota). Prašyta leidimo statyti naują medinę bažnyčią (archit. Piotro Serbinovičiaus projektas). Kauno gubernatorius nusprendė, kad Pajūralyje bažnyčia nereikalinga.

1903 m. suprojektuota mūrinė. Pajūralio savininkui Vladislovui Pliateriui 1905 m. pavyko gauti leidimą statyti bažnyčią savo lėšomis. Pastatyta 1906–1908 m. 1928 m. įkurta parapija. 1942 m. gelžbetonio tvora apjuostas šventorius. 2014 m. perdažytas bažnyčios vidus, sudėtos medinės grindys

Architektūra
------------

Bažnyčia turi neogotikos ir neoklasicizmo bruožų, stačiakampio plano, vienabokštė. Įrengti 4 altoriai. Šventorius aptvertas. Kapinėse palaidotas Pajūralio klebonas Julius Budrikis (1912–1984 m.), 1956–1959 m. ištremtas ir savanoriškai pasilikęs tremtyje.

Galerija
--------

* Priekio fragmentas
* Vienbokštė bažnyčia
* Pusapvalė apsidė
* Prie bažnyčios – balta tvora

Literatūra
----------

* Kazys Žąsytis. *Kvėdarnos parapijos istorija''*. - 2002. Šiauliai.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pajūralio Šv. Joakimo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Pajūralio Šv. Joakimo parapija (vyskupijos informacija)
* Pajūralio šv. Joakimo bažnyčia (*panoramas.lt*)
*Kitos reikšmės – Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.*
Koordinatės: 54°50′24.16″ š. pl. 23°56′39.4″ r. ilg.﻿ / ﻿54.8400444°š. pl. 23.944278°r. ilg.﻿ / 54.8400444; 23.944278


|  Rokų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Aleksoto |
| **Savivaldybė** | Kauno miestas |
| **Gyvenvietė** | Rokai |
| **Adresas** | J. Borutos g. 23 |

**Rokų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** yra piečiausiame Kauno mikrorajone Rokuose, J. Borutos g. 23. Įsikūrusi šalia įmonės UAB „Rokų keramika".

Bažnyčioje yra medinis altorius, sakykla, „Šventosios Šeimos" skulptūros, kryžius, balto gipso „Kryžiaus kelio" stotys, iš dailės kūrinių – paveikslas „Šv. Antanas", du angelai iš gobeleno.

Rokų Šv. Antano Paduviečio parapija įkurta 2005 m. rugsėjo 13 d. vyskupo Rimanto Norvilos dekretu. Prieš tai buvusiuose „Rokų keramikos" kultūros namuose 1999 m. įkurta šv. Šeimos koplyčia.

Istorija
--------

Rokų ir aplinkinių kaimų gyventojai dažniausiai eidavo melstis į Aukštosios Panemunės bažnyčią arba susirinkdavo per gegužines ir birželines pamaldas parapijiečių namuose giedoti giesmių ir litanijų.

1933 m. už suaukotus Rokų gyventojų pinigus buvo pastatytas kryžius šalia Kauno-Prienų kelio. Prie Rokų kaimo kryžiaus per Šeštines rokiečiai švęsdavo „kryžiavos" dienas. Sovietiniais metais kryžius buvo nuimtas nuo postamento. 1989 m. Rokų kryžius buvo atstatytas, atgimė tradicija giedoti „kryžiavos" dienas.

1998 m. rudenį Rokų gyventojai pradėjo rinkti parašus, kad Rokuose būtų įsteigta koplyčia. Tuščiuose AB „Rokų keramika" kabinetuose buvo įkurtas Kauno apskrities šeimos dvasinio ugdymo centras „Šeimyna". Nuo 1999 m. gegužės 1 d. rokiečiai „Šeimynoje" įrengė mažą altorėlį ir čia rinkosi melstis, giedoti. Tais pačiais metais vyskupas Juozas Žemaitis MIC palaimino koplyčios steigimą Rokuose. Koplyčioje buvo sukurti liturginiai baldai, kryžius (aut. Henrikas Ratautas), suburtas bažnytinis choras. 1999 m. spalio 31 d. koplyčia buvo pašventinta, jai suteiktas Šventosios Šeimos titulas.

2004 m. aktyvių parapijiečių iniciatyva vyskupui buvo įteiktas prašymas dėl parapijos steigimo. Parapija buvo įkurta 2005 m.

Galerija
--------

* Atnaujinta bažnyčia
* Akmuo parapijos 10-mečiui, pastatytas 2015 m.
* Interjeras

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Rokų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos svetainė (vyskupijos inf.)
* Kauno rajono Bažnyčios - Rokų Šv. Šeimos koplyčia[neveikianti nuoroda]
*Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia.*
Koordinatės: 56°09′14″š. pl. 23°25′49″r. ilg.﻿ / ﻿56.153803°š. pl. 23.430152°r. ilg.﻿ / 56.153803; 23.430152


|  Rudiškių Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Joniškio |
| **Savivaldybė** | Joniškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Rudiškiai |
| **Adresas** | Pamūšio g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1868 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūra |

**Rudiškių Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Rudiškių kaime, prie Joniškio-Gruzdžių kelio.

Istorija
--------

Rudiškiuose 1671 m. pastatyta pirmoji koplyčia. Vėlesnė medinė koplyčia pastatyta 1770 m. Jai popiežius Pijus VI 1786 m. rugsėjo 6 d. bule paskelbė šv. Pilypo ir Jokūbo atlaidus. 1836 m. paskirtas kunigas. XIX a. viduryje veikė parapinė mokykla.

Parapijiečių lėšomis 1868 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1922 m. Rudiškiuose įkurta pavasarininkų kuopa.

Bažnyčios vargonai 6 registrų, pastatyti apie 1870 m. Instrumento meistru laikomas latvis Karlas Hermanas.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, halinė, vienos navos. Jai unikalumo teikia trijų bokštų kompozicija. Bažnyčia liaudiškos architektūros formų su neogotikos ir neobaroko elementais. Išsiskiria trimis kvadratiniais, neišsikišusiais bokšteliais su piramidiniais stogeliais, pūstais šalmais. Presbiterija trisienė, pristatyta keturkampė apsidė – zakristija. Sienos apkaltos lentomis vertikaliai. Langai neogotikiniai su strėline arka. Vidaus erdvė vientisa. Sienos sutvirtintos stulpeliais. Lubos šiek tiek įlenktos. Grindys lentų. Vargonų choras ant dviejų neorderinių kolonų su tekintų boliustrų turėklu. Šonuose balkonėliai su aklinais turėklais. Vargonų choras stilizuotų formų, puoštas kiaurapjūvio ornamento drožiniais ir yra vienoje linijoje su ažūrine choro sienele. Navos gale, šalia vargonų choro, įrengtos pakeltos nuo grindų ložės. Įrengti 5 mediniai barokiniai altoriai.

Šios bažnyčios interjeras ir puošyba yra vieni iš gražiausių Joniškio rajone. Bažnyčioje išliko religinio meno kūrinių bei kulto reikmenų: 1865 m. žalvarinis varpas, geležinis ornamentuotas XIX a. kryžius, paveikslas „Šv. Kazimieras", medinės skulptūros „Mykolas Arkangelas", „Švč. Mergelė Marija", altorėlis su šv. Jokūbo ir šv. Pilypo bareljefu.

* Priekinis fasadas
* Iš pietų pusės
* Apsidė
* Šventorius

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Rudiškių Šv. apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Rudiškių Šv. Apaštalų Pilypo ir Jokūbo bažnyčia (*ziemgala.lt*)
* Antano Krištopaičio medinių bažnyčių akvarelės Archyvuota kopija 2015-09-23 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°30′20″ š. pl. 21°47′47″ r. ilg.﻿ / ﻿55.50556°š. pl. 21.79639°r. ilg.﻿ / 55.50556; 21.79639

|  Stemplių Šv. Aloyzo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Šilutės |
| **Savivaldybė** | Šilutės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Stemplės |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1943 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Aloyzo bažnyčia.*
**Stemplių Šv. Aloyzo bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Šilutės rajono savivaldybėje, Stemplių kaime, prie kelio  **193**  Kvėdarna–Švėkšna–Saugos , Ašvos (Veiviržo kairiojo intako) kairiajame krante.

Istorija
--------

Stemplių dvaro salėje įrengus altorių 1934 m. pirmąkart laikytos šv. Mišios. Kunigas atvažiuodavo kas trečią sekmadienį. 1937 m. Stemplių kaimo gyventojai Bronislava Žiogaitė ir jos sesuo Amelija ir Antanas Žąsyčiai dovanojo kelis hektarus žemės bažnyčiai, klebonijai pastatyti ir kapinėms įrengti Stemplių kaime. Gavęs vyskupo sutikimą, kun. A. Baltinis pradėjo statyti šv. Aloyzo bažnyčią, tą darbą tęsė kun. Memgaudas ir užbaigė kun. Feliksas Valaitis. Bažnyčią 1943 m. konsekravo Telšių vyskupas Vincentas Borisevičius.

Stemplėse pradėjus eksploatuoti naftos telkinį, su naftininkų parama buvo suremontuota bažnyčia: perdengtas stogas, sutvarkytas bokštas.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, medinė, vienabokštė. Įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora medinių statinių. Priešais šventorių pastatytas koplytstulpis, pažymintis Lietuvos valstybingumo šimtmečio jubiliejų.

* Remontuojama bažnyčia, 2013 m.Remontuojama bažnyčia, 2013 m.
* Bažnyčia po remonto, 2022 m.Bažnyčia po remonto, 2022 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Stemplių kaime - naujos naftininkų investicijos *sveksnosnaujienos.lt*
2. ↑  Stemplėse atidengtas koplytstulpis *pamarys.eu*

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stemplių Šv. Aloyzo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Stemplių Šv. Aloyzo parapija (dekanato inf.)
* Stemplių Šv. Aloyzo bažnyčia (panoraminės nuotraukos)
Koordinatės: 55°27′59″š. pl. 21°27′59″r. ilg.﻿ / ﻿55.4664108°š. pl. 21.4663872°r. ilg.﻿ / 55.4664108; 21.4663872


|  Saugų Šv. Kazimiero bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Šilutės |
| **Savivaldybė** | Šilutės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Saugos |
| **Adresas** | Tilžės g. 25 |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1857 |

 *Kitos reikšmės – Šv. Kazimiero bažnyčia.*
**Saugų Šv. Kazimiero bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Saugų kaime, prie kelio  **141**  Kaunas–Jurbarkas–Šilutė–Klaipėda , šalia Saugų evangelikų liuteronų bažnyčios, 11 km į pietvakarius nuo Švėkšnos bažnyčios. Įrengta 1947 m.

Istorija
--------

Suremontuota bažnyčia, 2013 m. ruduo
1844 m. įkurta evangelikų liuteronų parapija. 1857 m. pastatyta bažnyčia. Katalikų bažnyčia įkurta 1947 m. evangelikų liuteronų bažnyčios šventoriuje esančioje koplyčioje. Pasak istorinių šaltinių, iki II pasaulinio karo pabaigos Saugose organizuotos Romos katalikų bendruomenės ir jai priklausančios bažnyčios nebuvo.

2013 m. katalikų bažnyčia klebono Vytauto Tamašausko rūpesčiu buvo remontuojama. Nuardę lubas, darbininkai palėpėje rado senovinių daiktų: apeiginį karstą, tris skirtingų spalvų liturginius drabužius – arnotus.

Architektūra
------------

Bažnyčia žema, stačiakampio plano. Įrengti 3 altoriai.

Šaltiniai
---------

1. 1 2  Saugų bažnyčioje rastas karstas ir liturginiai drabužiai *sveksnosnaujienos.lt*

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Saugų Šv. Kazimiero bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Saugų Šv. Kazimiero parapija
Koordinatės: 55°13′18″š. pl. 25°03′34″r. ilg.﻿ / ﻿55.221748°š. pl. 25.059476°r. ilg.﻿ / 55.221748; 25.059476

|  Skuolių Šv. Antano Paduviečio koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Širvintų |
| **Savivaldybė** | Ukmergės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Skuoliai |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | apie 1846 m. |
| **Stilius** | neoklasicizmas |

**Skuolių Šv. Antano Paduviečio koplyčia** – koplyčia, esanti Ukmergės rajone, apie 3 km į vakarus nuo Želvos, Skuoliuose. Koplyčia veikianti, įsikūrusi kaimo kapinaitėse, prie kelių  **115**  Ukmergė–Molėtai  ir  **4803**  Ukmergė–Siesartis–Skuoliai  sankirtos.

Galinė dalis
Koplyčios interjeras
Statinys neoklasikinio stiliaus, akmenų ir tinkuoto mūro, stačiakampio plano (10x7 m), su bokšteliu. Šventorius aptvertas akmenine tvora. Koplyčia yra kultūros paveldo objektas, įrašytas į LR Kultūros vertybių registrą (unik. objekto kodas 995).

Čia švenčiami tradiciniai Šv. Antano atlaidai, kiekvieną mėnesį vyksta pamaldos, krikštijami artimesnių kaimų žmonių vaikai, vyksta laidotuvių apeigos. Atlaidų šventės organizatorius ir įkvėpėjas – Želvos parapijos klebonas Petras Avižienis. Jo dėka apleista Skuolių koplyčia buvo prikelta iš užmaršties, atstatyta. Padedant geros valios žmonėms, tai padaryta 1989 m. pavasarį ir vasarą. 1989 m. birželio 13 d. įvyko iškilminga procesija su naujai tapytu šv. Antano Paduviečio paveikslu, lydima puošnaus arklių kinkinio ir raitelių, iš Želvos bažnyčios pajudėjusi Skuolių link.

Istorija
--------

Koplyčia pastatyta apie 1846 m. kaip Labeikių dvarininkų Kirsnevskių maldos ir giminės kapavietės statinys. Joje meldėsi aplinkinių kaimų tikintieji. Birželio 13-ąją buvo švenčiami visuotiniai Šv. Antano atlaidai. Koplyčios pagrindinis akcentas buvo nežinomo dailininko aliejinės tapybos Šv. Antano Paduviečio paveikslas.

Po 1863 m. sukilimo caro valdžia koplyčią uždarė. XX a. pradžioje Želvos krašte darėsi laisviau. Tik po 40-ties metų pertraukos, 1905 m. vėl buvo atnaujintos pamaldos. 1906 m. Skuolių vyrai per atlaidus vargonuojant Kanapeckui jau lietuviškai traukė „Pulkim ant kelių" ir kitas giesmes. 

1960 m. koplyčia buvo uždaryta ir nuniokota. 1989 m. restauruota, vėl naujai pašventinta, sutvarkyta aplinka, kapinės.

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Skuolių Šv. Antano Paduviečio koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  „Skuolių koplyčia". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras. Nuoroda tikrinta 2014-12-01.
2. ↑  []=IArticleShow::showArticle%2818072%29 Archyvuota kopija 2014-05-14 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑   Archyvuota kopija 2014-05-13 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°4′26.33″ š. pl. 22°34′23.86″ r. ilg.﻿ / ﻿55.0739806°š. pl. 22.5732944°r. ilg.﻿ / 55.0739806; 22.5732944

 *Kitos reikšmės – Šv. Juozapo bažnyčia.*

|  Smalininkų Šv. Juozapo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Tauragės |
| **Savivaldybė** | Jurbarko rajonas |
| **Gyvenvietė** | Smalininkai |
| **Adresas** | Gėlių g. 2B |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1935 m. |
| **Klebonas** | Kęstutis Pajaujis |

**Smalininkų Šv. Juozapo bažnyčia** – katalikų bažnyčia, stovinti Smalininkuose. Parapija  garsėja Porciunkulės atlaidais (rugpjūčio 2 d.).

Bažnyčios šventorius

Istorija
--------

Telšių vyskupijos pastangomis 1932 m. iš ūkininko S. Žilaičio nupirktas namas ir jame įrengta katalikų koplyčia. Tai buvęs mokyklos pastatas. 1934 m. kunigas Nikodems Petkus įsigytame pastate įrengė naują mūrinę filijinę bažnyčią. Jo iniciatyva 1935 m. buvo aptvertas šventorius, įrengti nauji bažnyčios laiptai, padarytas vidaus remontas: pakeltos pastato lubos, įtaisyta vieta choristams, taip pat buvo nupirktas ir pakabintas varpas, įsigyta daug kitokio bažnytinio inventoriaus. 1935 m. liepos 18 d. jis pašventino naująją Smalininkų Šv. Juozapo bažnyčią.

Architektūra
------------

Bažnyčia mūrinė, stačiakampio plano, su bokšteliu. Šventoriaus erdvė atsiveria iš rytų pusės nuo bažnyčios, jį juosia medinių statinių tvora. Kampe slūgso dviejų stambių girnų akmenys. Aikštelėje priešais vartus stovi aukštas medinis kryžius.

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Smalininkų Šv. Juozapo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Telšių vyskupija. Smalininkų Šv. Juozapo parapija
2. ↑  Kunigas, bažnyčių statytojas Nikodemas Petkus (*anykstenai.lt*)
|  |
| --- |
| Extra Nena |
|  
Extra Nena 1992 m. Eurovizijoje |
| Biografija |
| Pilnas vardas | Snežana Berič |
| Dar žinoma | Extra Nena |
| Gimė | 1960 m. (~62 metai)  Belgradas, Serbijos Socialistinė Respublika, Jugoslavijos vėliava Jugoslavija |
| Žanrai | popmuzika |
| Veikla | dainininkė |
| Aktyvumo metai | 1985–dabar |
| Svetainė | extra-nena.com |

**Snežana Berič** (serb. *Снежана Берић*; g. 1960 m. Belgrade) – Serbijos dainininkė, žinoma sceniniu vardu ***Extra Nena*** (serb. *Екстра Нена*, *Ekstra Nena*).

Gimė 1960 metais. Mokėsi Josip Slavenskio muzikos mokykloje Belgrade. Gimtojoje Serbijoje atlikėja žinoma kaip Extra Nena. Per savo muzikinę karjerą gavo daugiau kaip dvidešimt apdovanojimų, ne kartą dalyvavo įvairiuose festivaliuose.

1992 m. Eurovizijos dainų konkurse kaip Jugoslavijos atstovė pasirodė su serbų kalba atlikta daina „Ljubim te pesmama" (liet. *Aš bučiuoju tave daina*). Iš komisijos gavusi 44 taškus, atlikėja užėmė 13 vietą, aplenkusi dešimties valstybių atstovus. Snežana yra paskutinė Jugoslavijos atstovė šiame konkurse, vėliau ši šalis liovėsi egzistavusi.

2004 metais Extra Nena dalyvavo Serbijos ir Juodkalnijos atrankoje *Evropesma 2004* į Eurovizijos dainų konkursą. Atlikusi dainą „More Ljubavi", dainininkė tarp 24 dalyvių užėmė 12 vietą.

Diskografija
------------

* 1985 – *Luckasta devojčica*
* 1988 – *Tvoje usne kao vino*
* 1992 – *Pokreni se*
* 1996 – *Gorko ćeš plakati*
* 1996 – *Jasu Srbijo*
* 1998 – *A sve je drukčije moglo*
* 2001 – *Ima dana*
* 2007 – *Samo tvoja*

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2018-09-13 iš Wayback Machine projekto.

  


| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Bebi Dol  *„Brazil"*** |  **Jugoslavijos atstovė Eurovizijoje**1992 | Po to:**–** |
*Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia.*
Koordinatės: 55°39′29″š. pl. 21°50′07″r. ilg.﻿ / ﻿55.65813°š. pl. 21.83526°r. ilg.﻿ / 55.65813; 21.83526


|  Spraudžio Šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Plungės |
| **Savivaldybė** | Rietavo savivaldybė |
| **Gyvenvietė** | Spraudis |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1939 m. |
| **Stilius** | vėlyvasis renesansas |

**Spraudžio Šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Spraudžio kaime, 2 km į šiaurės rytus nuo naujojo Žemaičių plento, netoli Letauso ir Paparsto santakos. Pasiekiama vykstant keliu  **3209**  Rietavas–Žadvainai–Judrėnai , netoli Žadvainių pasukus 3km į vakarus.

Vaizdas į altorių (manoma, Marijos paveikslas anksčiau kabojo Rietavo Oginskių koplyčioje)

Istorija
--------

1935 m. suprojektuota medinė bažnyčia. 1936 m. skirstantis kaimui į vienkiemius, kapinėse parinkta vieta bažnyčiai. Inžinierius Steponas Stulginskis 1937 m. suprojektavo mūrinę bažnyčią. 1938 m. rugsėjo 12 d. pašventinti jos pamatai. Rietavo klebono Juozapo Valaičio rūpesčiu bažnyčia 1939 m. lapkričio 12 d. pastatyta – joje buvo aukojamos pirmosios Mišios. Spraudžio bažnyčioje prieškario, karo ir pokario metais meldėsi visų aplinkinių kaimų gyventojai.

Popiežius Benediktas XVI 2009-uosius buvo paskelbęs Šv. Pauliaus metais. Visoje Telšių vyskupijoje Spraudžio bažnyčia – vienintelė pavadinta šio šventojo vardu. Ir būtent tais metais buvo minimas šios bažnyčios 70-metis. Prieš šį jubiliejų bažnytėlė buvo suremontuota. Tąkart pakeistas stogas, sutvarkytas beveik nugriuvęs bokštellis, nuo sienų nugramdyti pelėsiai ir jos perdažytos. Tuoj po remonto, atlaidų sekmadienį, pašventintas ir ką tik atnaujintas Šv. Mergelės Marijos horeljefas. Dauguma darbų atlikta už žemiečio verslininko Jono Šarkausko lėšas.

Šalia bažnyčios išlikusi nenaudojama buvusios klebonijos sodyba.

Bažnyčios išlaikymu rūpinasi kaimo gyventojai, Rietavo bažnyčia, aukotojai.

Architektūra
------------

Bažnyčia tinkuoto mūro, stačiakampio plano, su bokšteliu, prieangiu ir zakristijomis. Šventoriaus tvora medinių statinių.

Galerija
--------

* 2015 m. Iš pietryčių pusės
* Šventoriuje auga seni medžiai
* Viduje: vaizdas į vargonų chorą
* Bokštelio kryžius
* 2013 m. Iš pietvakarių pusės
* Apsidė
* Priekinis fasadas

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2015-07-13 iš Wayback Machine projekto.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Spraudžio Šv. apaštalo Pauliaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Spraudžio bažnytėlės likimas – tuštėjančio kaimo rankose Archyvuota kopija 2015-07-13 iš Wayback Machine projekto.
* Apie klebonavimą išskirtinio stiliaus bažnyčią turinčioje parapijoje
|  Stara Kamenos Šv. Onos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Dekanatas** | Dambravos |
| **Savivaldybė** | Dambravos valsčius |
| **Gyvenvietė** | Stara Kamena |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1610 m. |

**Stara Kamenos Šv. Onos bažnyčia** (lenk. *Kościół św. Anny w Starej Kamiennej*) – medinė šventykla, įkurta 1610 m. šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Sokulkos apskrityje, Dambravos valsčiuje, Stara Kamenos kaime. Bažnyčios steigėjas buvo Petras Viesiolovskis (Piotr Wiesiołowski), kurio dabar jau nebeišlikęs vasarnamis stovėjo šiose apylinkėse. Tai seniausia medinė šventykla Palenkės vaivadijoje. Bažnyčia priklauso Dambravos Šv. Stanislavo parapijai. 1969 m. gruodžio 6 d. bažnyčia buvo įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorinių paminklų sąrašą.

Šaltiniai
---------

* Dambravos valsčiaus saugomų istorijos paminklų aprašymas (lenk.) Archyvuota kopija 2012-02-26 iš Wayback Machine projekto.;
* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)[neveikianti nuoroda].

Koordinatės: 53°41′22″ š. pl. 23°18′05″ r. ilg.﻿ / ﻿53.68944°š. pl. 23.30139°r. ilg.﻿ / 53.68944; 23.30139
*Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
Koordinatės: 55°13′53″š. pl. 25°38′49″r. ilg.﻿ / ﻿55.231254°š. pl. 25.6468787°r. ilg.﻿ / 55.231254; 25.6468787


|  Stirnių Šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Molėtų |
| **Savivaldybė** | Molėtų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Stirnių kaimas |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1940 m. |

**Stirnių Šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Stirnių kaime, prie  **114**  Molėtai–Kaltanėnai–Ignalina  kelio.

Istorija
--------

Bažnyčios interjeras
Stirniuose jau 1726 m. buvo dvi koplyčios: viena jėzuitų Šv. Jono, kurią Molėtų klebonas aplankydavo dukart per metus: per Šv. Kazimierą ir per Šv. Baltramiejų apaštalą. Matyt, panaikinus jėzuitų ordiną joje pamaldų nelaikydavo 1795 m. Kita Stirnių koplyčia priklausė Žarnovskiams. Ją Molėtų klebonas aplankydavo per Šv. Mariją Magdalietę ir Šv. Kotryną. Stirnių jėzuitai veikė plačioje apylinkėje nuo XVII a. pabaigos. Jie turėjo valdų (Mockėnų ir Vikėnų kaimus – abu dabar Suginčių seniūnijoje), ežerų, daugiausiai užrašytų Žarnovskių. Suginčių koplyčioje Stirnių jėzuitai krikštydavo ir tuokdavo. Žinomi Molėtų krašte dirbę XVII a. pabaigos – XVIII a. pradžios tėvai jėzuitai Delamarsas, Jonas Balandis.
Perstatoma Stirnių koplyčia (atrodo, buvusi jėzuitų) išliko iki XX a.

1922 m. įkūrus parapiją, pamaldos laikytos koplyčioje. 1931 m. kitoje vietoje pastatyta laikina medinė bažnyčia. 1937–1940 m. kunigai Jonas Kazlauskas ir Jonas Daugėla (1909–1941) su parapijiečiais pastatė dabartinę akmenų mūro bažnyčią. Klebonas J. Daugėla 1941 m. birželio 29 d. besitraukiančių raudonarmiečių nušautas.

Architektūra
------------

Bažnyčia masyvi, stačiakampio plano, su plačiu bokštu ir apside. Vidus 3 navų, atskirtų lieknais piliastrais. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame yra kapinės.

* 
* 
* 
* Bažnyčia, papuošta 75 metų jubiliejui
* Vargonų choras

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Stirnių Šv. Jono Krikštytojo Nukankinimo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑
|  Suvainiškio Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Rokiškio |
| **Savivaldybė** | Rokiškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Suvainiškis |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1863 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

Koordinatės: 56°09′35″š. pl. 25°16′37″r. ilg.﻿ / ﻿56.1597°š. pl. 25.2769°r. ilg.﻿ / 56.1597; 25.2769

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia.*
**Suvainiškio Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Suvainiškio miestelyje, ties Lietuvos ir Latvijos valstybės siena, Neretos (Nemunėlio dešiniojo intako) kairiajame krante.

Istorija
--------

Ratkūnų dvaro savininkas Antanas Kamarauskas Suvainiškyje 1782 m. pastatė medinę bažnyčią ir paskyrė 2 valakus ir 28 margus žemės. Kamarauskai į Suvainiškį pakvietė reguliariuosius atgailos kanauninkus. 1783 m. įsteigta parapija. Rusijos valdžia 1832 m. uždarė vienuolyną ir bažnyčią, panaikino parapiją. Antanas Kamarauskas 1836–1838 m. prašė leisti jo dėdės statytai bažnyčiai veikti kaip filijai. Apie 1840 m. į Suvainiškį vėl paskirtas kunigas. 1849 m. bažnyčios kampinis bokštas buvo pasviręs, begriūvantis.

Klebono Antano Mackevičiaus rūpesčiu 1862–1863 m. pastatyta dabartinė akmenų mūro bažnyčia. A. Mackevičių, įtartą palaikius 1863 m. sukilėlius, Rusijos valdžia ištrėmė į Tobolsko guberniją (į Lietuvą grįžo 1870 m.). 1933 m. bažnyčią konsekravo vyskupas Kazimieras Paltarokas. Tarpukariu parapijai iš Ratkūnų dvaro skirta 8 ha žemės. Kunigo Stepono Ramanausko iniciatyva 1939–1940 m. pastatyta nauja prieglauda. Joje įrengta salė. Iki Antrojo pasaulinio karo bažnyčios bokštuose kabėjo 3 varpai. Per karą 2 varpai išvežti į Rokiškį (negrąžinti). Po 1947 m. ir 1982 m. bažnyčia remontuota.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, stačiakampio plano, dvibokštė, vienanavė. Turi 3 altorius. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Galerija
--------

* PriekisPriekis
* Galinė dalisGalinė dalis
* Bažnyčios interjerasBažnyčios interjeras

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Suvainiškio Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Archyvuota kopija 2007-08-13 iš Wayback Machine projekto.
* Suvainiškio Šv. apašt. Jokūbo bažnyčia
Koordinatės: 55°26′32″š. pl. 25°48′34″r. ilg.﻿ / ﻿55.442279°š. pl. 25.809526°r. ilg.﻿ / 55.442279; 25.809526


|  Tauragnų Šv. Jurgio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Utenos |
| **Savivaldybė** | Utenos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Tauragnai |
| **Adresas** | A. Musteikio g. 10 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1969 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Jurgio bažnyčia.*
**Tauragnų Šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Tauragnų miestelyje.

Istorija
--------

Tauragnų valsčius 1387 m. dovanotas Vilniaus vyskupui. Jame 1387 m. pastatyta Tauragnų bažnyčia Taurapilyje – pirmoji šiaurės Lietuvoje, viena iš 7 pirmųjų Lietuvos bažnyčių. 1498 m. minima bažnyčia Tauragnuose. Klebonijai paskirtas Taurapilio palivarkas. Be jo, XVIII a. pabaigoje klebonijai dar priklausė Alžutėnų, Grašių, Padvariškių ir Žiezdrių kaimai. Ilgą laiką buvo 2 bažnyčios: miestelyje ir Taurapilyje (3,5 km į rytus nuo Tauragnų).

1796 m. minima 1735 m. vyskupo statyta Tauragnų bažnyčia ir 1728 m. klebono statyta Taurapilio bažnyčia. Pastaroji 1806 m. perkelta į parapijos kapines. Tauragnų bažnyčios statyba ir remontu iki XIX a. rūpinosi Vilniaus vyskupai. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla.

Tauragnuose 1874 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. Jos statyba rūpinosi kunigas Feliksas Polikarpas Mazulevičius. 1886 m. į Tauragnus paskirtas vikaras Mykolas Šaikūnas organizavo lietuviškų knygų platinimą. Prieš Pirmąjį pasaulinį karą kunigavo rašytojas Juozas Šnapšys-Margalis (1877–1921 m.). 1907 m. įsikūrė „Saulės" draugijos skyrius. Jo rūpesčiu tais metais įsteigta mergaičių mokykla ir biblioteka – skaitykla.

1908 m. balandžio 29 d. surengtas pirmas lietuviškas vakaras.

Per Pirmąjį pasaulinį karą iš medinės varpinės į Rusiją išvežti 3 varpai. 1929 m. įsigyti 2 nauji. 1919 m. įsikūrė pavasarininkų kuopa. Klebono Motiejaus Nako rūpesčiu 1936 m. pastatyta parapijos salė. 1941 m. birželio 25 d. sudegė klebonija ir ūkiniai pastatai. M. Nako iniciatyva ir parapijiečių lėšomis 1942–1943 m. suremontuota bažnyčia, dailininkas Br. Žiedas atnaujino paveikslus. 1943 m. kunigo Kazio Dulksnio rūpesčiu už parapijiečių suaukotus pinigus pastatyta nauja klebonija (Bronės Lukšaitės projektas). 1944 m. liepos 9 d. sudegė bažnyčia, varpinė. Parapijos salėje klebono K. Dulksnio iniciatyva įrengta laikina maldykla. Iš kapų koplyčios perkeltas altorius. Vėliau įrengti 2 altoriai.

1967 m. balandžio 30 d. parapijos salė sudegė. Tik po 2 metų valdžia leido nusipirkti Priepalės kaime namą ir, jo nepadidinus, pastatyti bažnyčią. 1969 m. rudenį pašventinta. 1990 m. vasarą parapijai grąžinti klebonijos tvartai, o vietoj parduotos klėties – mūrinis sandėlis su garažais ir skalbykla. Klebonijos tvartai, kuriuose buvo įsikūrusi Panevėžio „Autoserviso" įmonė, 1991 m. liepos 9 d. sudegė.

Nuorodos
--------

* Tauragnų parapija Archyvuota kopija 2014-08-12 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°27′41″š. pl. 21°54′42″r. ilg.﻿ / ﻿55.46127°š. pl. 21.91164°r. ilg.﻿ / 55.46127; 21.91164

 *Kitos reikšmės – Šv. Barboros bažnyčia.*

|  Tenenių Šv. Barboros bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Šilalės |
| **Savivaldybė** | Šilalės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Teneniai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1731 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūra,barokas |

Tenenių bažnyčios architektūrinis ansamblis
**Tenenių Šv. Barboros bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Tenenių miestelyje, Tenenio (Minijos kairiojo intako) kairiajame krante. Liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų. Bažnyčia su varpine - architektūros paminklai..

Istorija
--------

Vaitkevičius 1731 m. pastatė medinę koplyčią. 1774 m. minima vieša koplyčia. Adomas Bilevičius 1782 m. pastatė bažnyčią. Jai 1789 m. dovanotas žemes sklypas, įkurta parapija. 1849 m. bažnyčia atnaujinta. 1889 m. apmūrytos kapinės.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų, kryžminio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė 2 tarpsnių varpinė, lurdo grota. Skvere šalia šventoriaus saugomas Tenenių ąžuolas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Bažnyčia". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  „Varpinė". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tenenių Šv. Barboros bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Tenenių Šv. Barboros parapija (dekanato inf.)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| Tikocino mūšis |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Data | 1656 m. liepos 13 d. |
| Vieta | Europa, Abiejų Tautų Respublika, Tikocinas |
| Rezultatas | Švedų ir Brandenburgo kariuomenių pergalė |

 |
| Konflikto šalys |
|  Abiejų Tautų Respublika |  Švedija  Brandenburgas   Brandenburgas-Prūsija |
| Vadovai ir kariniai vadai |
|  Samuel Oskierko |  Boguslavas Radvila |

**Tikocino mūšis** (lenk. *Bitwa pod Tykocinem*) – mūšis įvyko 1656 m. liepos 13 d. Švedų tvano metu tarp Švedijos-Brandenburgo kariuomenių ir Abiejų Tautų respublikos kariuomenės.

Istorija
--------

1656 m. liepos 8 d. iš Švedijos atvykęs karalius Karolis X Gustavas nuvyko pas savo brolį Adolfą Johaną I į Mazovijos Novy Dvuro tvirtovę, ten sužinojęs, kad svarbiame kelyje esantis Tikocino miestas yra vis dar neužimtas liepė kuo greičiau šį miestą užimti. Užėmus šį miestą būtų atlaisvintas susisiekimas su Žemaitija ir Infliantais. Didelių problemų kėlė ir nevaržoma LDK Vėliavos pagalba Varšuvai, kuri vyko per Tikocino miestą.

Su 10000 kareivių prie Varšuvos stovėjęs Švedijos karalius nusprendė nelaukti paramos iš Frydricho Vilhelmo ir patikėjo Boguslavui Radvilai užimti miestą. Liepos 10 d. Boguslavas Radvila su savo kariuomene pajudėjo link Tikocino. Šis sprendimas ATR kariuomenei buvo netikėtas ir jau liepos 13 d. švedų kariuomenei pasiekus miestą prasidėjo kautynės. Nesitikėję puolimo ir tam nepasiruošę kareiviai kovėsi tik vieną dieną, kol galiausiai Boguslavas Radvila su savo kariuomene įžengė į miestą. Pabuvęs porą dienų mieste liepos 17 d. pradėjo kelionę atgal į Mazovijos Novy Dvurą, kuriame buvo liepos 22 dieną. Laimėję šį mūšį švedai susigrąžino Palenkės kelių kontrolę ir galėjo laisvai judėti į Žemaitiją ir Livoniją, kur toliau vyko kovos su Rusijos imperija.

Literatūra
----------

* Mirosław Nagielski, Warszawa 1656, Wydawnictwo Bellona, Warszawa 1990, ISBN 83-11-07786-X, str. 100–102
|  Tikocino Šv. Trejybės bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Lomžos |
| **Dekanatas** | Kobilino |
| **Savivaldybė** | Tikocino valsčius |
| **Gyvenvietė** | Tikocinas |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1749 m. |
| **Stilius** | barokas-rokokas |


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tikocino Šv. Trejybės bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Tikocino Šv. Trejybės bažnyčia** (lenk. *Kościół Świętej Trójcy w Tykocinie*) – Romos katalikų bažnyčia šiaurės rytų Lenkijoje, Palenkės vaivadijoje, Balstogės apskrityje, Tikocino valsčiuje, Tikocino mieste. Bažnyčia priklauso Tikocino Šv. Trejybės parapijai. Bažnyčia yra baroko-rokoko architektūros stiliaus, bazilikos tipo. Šalia bažnyčios yra klebonija ir kunigų seminarija.

Istorija
--------

1742 m. buvo pradėtos bažnyčios statybos, kurių fundatorius buvo Lenkijos karalystės etmonas Jan Klemens Branicki. Bažnyčios architektas buvo Jan Henryk Klemm. Statybos užbaigtos 1749 metais. 1750 m. įrengtas baroko-rokoko stiliaus didysis altorius. Bažnyčioje esančius paveikslus ir freskas nutapė lenkų tapytojas Szymon Czechowicz. Viename iš paveikslų yra ATR karaliaus Stanislovo Augusto Poniatovskio sesers Izabelos Poniatovskos portretas. 1958 m. balandžio 30 d. bažnyčia buvo įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą. 1997-1999 m. restauruoti bažnyčios vargonai. 

* Bažnyčios vargonai
* Bažnyčios vaizdas nuo Narevo upės kranto
* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašas (lenk.)[neveikianti nuoroda].

Koordinatės: 53°12′27″ š. pl. 22°46′26″ r. ilg.﻿ / ﻿53.20750°š. pl. 22.77389°r. ilg.﻿ / 53.20750; 22.77389
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°57′27″ š. pl. 21°16′28″ r. ilg.﻿ / ﻿55.95750°š. pl. 21.27444°r. ilg.﻿ / 55.95750; 21.27444

|  Tūbausių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Palangos |
| **Savivaldybė** | Kretingos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Tūbausiai |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1942 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia.*
**Tūbausių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Tūbausių kaime, 8 km į šiaurę nuo Kretingos.

Istorija
--------

Kretingos vienuoliai pranciškonai 1928 m. pastatė medinę bažnyčią. Jie patys ją aptarnavo ir tvarkė. 1942 m. pagal inžinieriaus J. Zubkaus projektą pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Konsekruota 1942 m. spalio 11 d. Tūbausių klebonas Antanas Petronaitis (1905–1989) 1949 m. areštuotas ir ištremtas, į Lietuvą grįžo 1956 m. 1946 m. už ryšius su Lietuvos laisvės armija suimtas klebonas Petras Jasas, nuteistas 10 m. pataisos darbų.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė. Šventorius aptvertas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Tūbausių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
*Šis straipsnis apie iki 1941 m. stovėjusią cerkvę. Apie 1989 m. įrengtą cerkvę skaitykite straipsnyje Utenos Viešpaties Pakilimo į dangų cerkvė.*
Koordinatės: 55°29′57″š. pl. 25°36′01″r. ilg.﻿ / ﻿55.4991723°š. pl. 25.6003086°r. ilg.﻿ / 55.4991723; 25.6003086


|  Utenos Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė |
| --- |
|  |
| **Rusiškas pavadinimas** | Храм Преподобного Сергия Радонежского |
| **Savivaldybė** | Utenos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Utena |
| **Adresas** | Maironio g. |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1869 m. |

**Utenos Šv. Sergijaus Radonežiečio cerkvė** – Utenos mieste stovėjusi cerkvė, kuri buvo pastatyta 1869 m. ir sudegė 1941 m. birželio 20 dieną. 

Buvusios cerkvės vietą šiuo metu užima Utenos kolegija Maironio g. (buvusi Putvinskio g.).

Vaizdas į cerkvę 1930 m. iš buv. Putvinskio g.

Istorija
--------

Cerkvė buvo pastatyta prasidėjus sparčiam miesto augimui. Pagrindinės cerkvės statybų rėmėjas buvo G. Biriukovas, kuris skyrė 1200 rublių. Cerkvė pašventinta 1869 m. lapkričio 14 dieną. Cerkvę aptarnaudavo šventikas iš Užpalių. 1909 m. vasario 2 d. cerkvės pašonėje įsikūrė Šv. Sergijaus brolija bei našlaičių prieglauda. 1914 m. cerkvėje lankėsi Maskvos patriarchas Tichonas. Per I pasaulinį karą cerkvė buvo suniokota. XX a. trečiojo dešimtmečio pradžioje buvo atliktas remontas, 1927 m. cerkvę pašventino Vilniaus ir Lietuvos metropolitas Eleuteriušas (Bogojavlenskis). 1941 m. birželio 20 d. cerkvė buvo padegta ir sudegė, o plytos panaudotos kitų pastatų statyboms. 

Nauja Utenos Viešpaties Pakilimo į dangų cerkvė pastatyta 1989 metais gretimame sklype.

Literatūra
----------

* G. Szlewis, Православные храмы Литвы, Свято-Духов Монастыр, Vilnius 2006, ISBN 9986-559-62-6
*Kitos reikšmės – Šv. Marijos Magdalietės bažnyčia.*
Koordinatės: 56°14′06″š. pl. 22°24′07″r. ilg.﻿ / ﻿56.2351°š. pl. 22.4020°r. ilg.﻿ / 56.2351; 22.4020

|  Užlieknės Šv. Marijos Magdalietės bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Mažeikių |
| **Savivaldybė** | Mažeikių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Užlieknė |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1807 m. |

**Užlieknės Šventos Marijos Magdalietės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Užlieknės kaime, 7,5 km į vakarus nuo Viekšnių, Šventupio (Ventos kairiojo intako) kairiajame krante. Liaudies architektūros formų.

Istorija
--------

Koplyčia Užlieknėje žinoma nuo 1784 m. Kanauninkas Kasparas Bytautas 1807 m. pastatė naują medinę, kuri 1857 m. buvo perstatyta; priklausė Viekšnių parapijai. Dukart per metus (gegužės ir liepos mėn.) vykdavo atlaidai.

1931 m. užliekniškė Januškaitė savo 24 ha ūkį pavedė šventovei, į ją buvo paskirtas klebonas ir Užlieknė tapo bažnytkaimiu. 1931 m. lapkričio 13 d. bažnyčia iš senosios vietos buvo perkelta į dovanotąją žemę (maždaug 300 m nuo buvusios vietos) – Medžialenkės kaimo statybininkui P. Garaliui vadovaujant, ji buvo užkelta ant apvalių rąstų ir perridenta. Pastatas buvo atnaujintas, o šventorius aptvertas. Tarpukaryje garsėjo Šv. Marijos Magdalietės atlaidais (liepos 22 d.), bažnyčioje klebonavo kun. Liaudanskis, kun. Stanislovas Ercius, kun. Kazimieras Vilkickas (abu pastarieji palaidoti Užlieknėje) ir kt. 

2007 m. kovo pradžioje bažnyčia smarkiai apdegė.

Architektūra
------------

Pastatas liaudiškos architektūros formų, stačiakampio plano, vienabokštis. Įrengti keturi altoriai. Šventoriaus tvora medinių statinių. Prie vartų stovi 1904 m. metalinis kryžius, atgabentas iš senosios bažnyčios vietos. Į Kultūros vertybių registrą įrašyti: šviestuvas, du altoriai ir pavieniai paveikslai.

Galerija
--------

* Atnaujinta bažnyčiaAtnaujinta bažnyčia
* Atnaujinta bažnyčiaAtnaujinta bažnyčia
* 
* Bažnyčia iš šiaurės pusėsBažnyčia iš šiaurės pusės
* Bažnyčios durys ir langinėsBažnyčios durys ir langinės
* Stogo kryžiaiStogo kryžiai
* Šventoriuje sukalti suolai tikintiesiemsŠventoriuje sukalti suolai tikintiesiems
* Šventoriuje pastatytas kryžiusŠventoriuje pastatytas kryžius

Šaltiniai
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Užlieknės Šv. Marijos Magdalietės bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Viekšnių bažnyčios praeitis // Verslas 1937 m. liepos 16 d. Nr. 29–30 (283–284), psl. 4
* Užlieknės Šv. Marijos Magdalietės parapija // telsiuvyskupija.lt
* Mažeikių kraštą garsinančios bažnyčios – Užlieknės Šv. Marijos Magdalietės // www.budas.lt
|  |
| --- |
| Sedlcų geležinkelio stotis |
| Sedlcų geležinkelio stotis 
Sedlcų geležinkelio stotis |
| Šalis | Lenkija |
| Gyvenvietė | Sedlcos |
| Platformų skaičius | 5 |
| Linijų skaičius | 3 |
| Atidaryta | 1866 m. |

Geležinkelio stotis prieš II pasaulinį karą
Geležinkelio stotis

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Sedlcų geležinkelio stotis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Sedlcų geležinkelio stotis** (lenk. *Siedlce stacja kolejowa*) – geležinkelio stotis Sedlcų mieste, rytų Lenkijoje, Mazovijos vaivadijoje, Sedlcų apskrityje. Per stotį eina Sedlcos-Siemianuvka geležinkelio linija, Varšuva-Terespolis geležinkelio linija, *Ostrolenka-Sedlcos geležinkelio linija* ir Palenkės Sokoluvas-Sedlcos geležinkelio linija.

Varšuva-Terespolis geležinkelio linija
--------------------------------------

Nuo stoties iki *Siedlce Zachodnie* stotelės yra 2,8 km ir iki *Siedlce Wschodnie* stotelės 2,6 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

*Siedlce Zachodnie*
**Sedlcos**
*Siedlce Wschodnie*

 |

Sedlcos-Siemianuvka geležinkelio linija
---------------------------------------

Nuo stoties iki Stok Lackų geležinkelio stotelės yra 9,4 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

**Sedlcos**
Stok Lackai

 |

Ostrolenka-Sedlcos geležinkelio linija
--------------------------------------

Nuo stoties iki Borki Sedleckių geležinkelio stotelės yra 8,2 km.

**Geležinkelio ruožas**| 

Borki Sedleckiai
**Sedlcos**

 |

* 
* 
* 
*

Nuorodos
--------

* Aprašymas apie stotį (lenk.).

Koordinatės: 52°09′42″ š. pl. 22°16′21″ r. ilg.﻿ / ﻿52.16167°š. pl. 22.27250°r. ilg.﻿ / 52.16167; 22.27250
*Kitos reikšmės – Šv. Roko bažnyčia.*
Koordinatės: 55°29′44″š. pl. 22°22′44″r. ilg.﻿ / ﻿55.49552°š. pl. 22.37886°r. ilg.﻿ / 55.49552; 22.37886


|  Varsėdžių Šv. Roko bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Šilalės |
| **Savivaldybė** | Šilalės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Varsėdžiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1817 m. |

**Varsėdžių Šv. Roko bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Varsėdžių kaime, 12 km į rytus nuo Šilalės. Liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų. Architektūros paminklas.

Bažnyčios vidus

Istorija
--------

Varsėdžiai 1421–1842 m. priklausė Žemaičių vyskupo Kaltinėnų dvarui. Apie 1570 m. Varsėdžiuose įsteigta Kaltinėnų altarija.

1720 m. pastatyta bažnyčia, 1817 m. atnaujinta, buvo Kaltinėnų parapijos filija. Kurį laiką nuolatinio kunigo neturėjo. Vyskupas Mečislovas Paliulionis paskyrė pirmą nuolatinį filialistą kunigą Povilą Žabą (palaidotas šventoriuje, žmonės jį laikė šventuoju ir meldėsi prie jo kapo). Kauno gubernatorius 1908 m. leido šventoriuje vietoj senos medinės pastatyti mūrinę Varsėdžių koplyčią.

1936 m. gruodžio 17 d. įkurta parapija. Varsėdžiai garsėjo Šv. Roko ir Švč. Mergelės Marijos (Žolinės) atlaidais.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, turi baroko bruožų, stačiakampio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora medinių statinių. Jame stovi mūrinė koplyčia bei medinė varpinė. Nedidelė varpinė kvadratinio plano, į viršų siaurėjanti. Joje kabo 1,3 m skersmens plieninis varpas, kurį 1929 m. padovanojo Amerikoje prasigyvenęs kraštietis Petras Lingys.

Bažnyčios vienanarė vidaus erdvė baigiasi trisiene presbiterija, joje yra įkomponuoti trys mediniai barokiniai altoriai, kurie, kaip manoma, buvo įrengti XVIII a.

Galerija
--------

* Altoriaus fragmentas
* Altoriaus fragmentas
* Vargonai
* Varpinės varpas

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Objekto Nr. 1630 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
2. ↑  „Objekto Nr. 28203 išsamus aprašymas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
3. ↑  Buvusio Kaltinėnų valsčiaus bažnyčių varpinės ir varpai bei jų liejikai
4. ↑  „Šilalės Vlado Statkevičiaus muziejus". *silalesmuziejus.lt*. Suarchyvuotas originalas 2014-07-18. Nuoroda tikrinta 2016-04-10.

Nuorodos
--------

* Bažnytiniai dokumentai



|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Varsėdžių Šv. Roko bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°54′51″š. pl. 25°27′22″r. ilg.﻿ / ﻿55.914056°š. pl. 25.456128°r. ilg.﻿ / 55.914056; 25.456128

|  Panemunėlio Šv. Juozapo Globos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Rokiškio |
| **Savivaldybė** | Rokiškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Panemunėlis |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1911 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

**Panemunėlio Šv. Juozapo Globos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Panemunėlio miestelyje, 10 km į pietvakarius nuo Rokiškio, Nemunėlio dešiniajame krante. Istoristinė, panaši į neogotikinę.

Istorija
--------

Bažnyčios bokštas
Justinas Parapijanavičius 1771 m. pastatė medinę bažnyčią, 1791 m. – kleboniją; įsteigta parapija. Bažnyčiai jis dovanojo 39 margus žemės. 1890 m. pristatytas bokštelis, įrengti 9 registrų vargonai. 1854–1863 m. veikė parapinė mokykla.

Panemunėlyje 1872–1908 m. klebonavo Jonas Katelė (1831–1908; palaidotas Panemunėlyje). Jis kaimuose steigė slaptas lietuviškas mokyklas, parūpindavo joms inventorių, mokomųjų priemonių, mokė, konsultavo daraktorius ir mokinius. Nuo 1887 m. J. Katelei talkino vikaras Aleksandras Štombergas, vėliau vikarai Karolis Perekšlis, Povilas Dogelis.

1893 m. pradėti rengti slapti lietuviški vaidinimai. Apie 1894 m. įsteigta slapta „Žvaigždės" draugija. Panemunėlio parapija tapo bene raštingiausia Lietuvoje. Jono Katelės rūpesčiu 1898–1907 m. pagal inžinieriaus Floriano Vyganovskio 1894 m. projektą buvo statoma dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją baigė statyti 1910–1911 m. klebonas Juozapas Budrikas. Vidaus įrengimu rūpinosi kunigas Kazimieras Mockus. Daugiausia lėšų skyrė Panemunėlio dvaro savininkas Kazimieras Sventeckis ir būsimo premjero J. Tūbelio tėvas Juozapas Tūbelis.

1922 m. gegužės 18 d. bažnyčią konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius.
1908 m. įsteigtas „Saulės" draugijos skyrius ir jo išlaikoma biblioteka - skaitykla. 1917 m. įsikūrė Lietuvių katalikių moterų draugijos skyrius. Per Pirmąjį pasaulinį karą 3 varpai išvežti į Rusiją. Vietoj jų vėliau pirktas varpas.

1930 m. praplėstos kapinės, 1937–1938 m. apmūrytos. Per Antrąjį pasaulinį karą gerokai nukentėjo bažnyčios bokštas, po karo suremontuotas. Nuo 1934 m. klebonavęs Juozapas Matelionis (1895–1964) 1950 m. areštuotas, nuteistas 10 m. kalėti (į Lietuvą grįžo 1955 m.).

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, panaši į neogotikinę, pseudobazilikinė (42 × 18,3 m), su trisiene apside ir dvilypiu bokštu. Vidus 3 navų. Turi 3 altorius. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Neįprastas ir originalus yra 52 m aukščio bažnyčios bokštas, kuris simbolizuoja Lietuvos ir Lenkijos uniją.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Rokiškio rajono savivaldybė - Seniūnijos » Panemunėlio seniūnija » Apie Panemunėlio seniūniją". *naujas.rokiskis.lt*. Suarchyvuota iš originalo 2020-06-18. Nuoroda tikrinta 2020-06-18.

Nuorodos
--------

* Bažnytiniai dokumentai
Koordinatės: 55°38′11″š. pl. 24°28′30″r. ilg.﻿ / ﻿55.636431°š. pl. 24.475004°r. ilg.﻿ / 55.636431; 24.475004


|  Velykių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Panevėžio |
| **Savivaldybė** | Panevėžio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Velykiai |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų ir plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1839 m. |
| **Stilius** | istorizmas |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia.*
**Velykių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Velykių kaime, 12 km į pietryčius nuo Panevėžio, Alantos (Nevėžio kairiojo intako) kairiajame krante.

Parapijoje veikia Marijonavos koplyčia.

Istorija
--------

Velykių dvaro savininkas Vincentas Juozapavičius 1838–1839 m. kapinėse, ant savo tėvo kapo, pastatė mūrinę koplyčią. Nuo 1846 m. Velykiuose buvo nuolatinis kunigas. 1849 m. remontuotas koplyčios vidus. 1859 m. Juozapas Juozapavičius pastatė kleboniją, paskyrė dešimtinę žemės. 1869 m. pastatyta nauja klebonija. Valdžia 1902 m. leido padidinti bažnyčią.

1909–1910 m. kunigų Petro Lebiodos ir Prano Tiškevičiaus rūpesčiu pagal Antano Naruckio projektą bažnyčia pailginta, iš abiejų pusių pristatytos koplyčios, fasado bokštas. Kunigo F. Eremino iniciatyva 1926 m. įsteigta parapija (iki tol buvo Panevėžio parapijos filija). 1928 m. kunigo F. Liolio rūpesčiu įdėtos naujos grindys. 1930 m. stogas apdengtas skarda.

1931 m. nutinkuotas bokštas, išdažytas vidus, vyskupas Kazimieras Paltarokas bažnyčią konsekravo. Klebono Broniaus Strumilos rūpesčiu 1938 m. pastatyta nauja klebonija, iš senosios klebonijos medžiagos – prieglauda, 1946 m. – suremontuota kapinių koplyčia. Klebonas Boleslovas Beinaravičius 1950 m. rugsėjo 29 d. suimtas, 1951 m. sausio 29 d. nukankintas Vilniaus Lukiškių kalėjime.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, kryžminio plano (30 × 21,4 m), vienabokštė, baltu bokšteliu virš presbiterijos. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

* 2016 m. kovo mėn.
* Galinis fasadas
* Įamžintas bažnyčios jubiliejus
* Kryžius virš presbiterijos

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Velykių Šv. apaštalo Andriejaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapija Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.