Topografinis Bahreino žemėlapis
Dirbtinės Amvadžo salos Bahreino salos pakrantėse
Bahreino salos ir aplinkinių salų palydovinė nuotrauka
**Bahreino geografija** – Bahreino Karalystės geografinių sąlygų aprašymas.

Padėtis
-------

Bahreinas – keleto salų grupė Azijoje, Artimuosiuose Rytuose, Persijos įlankoje (jos dalyje – Bahreino įlankoje), tarp Kataro pusiasalio rytuose ir Arabijos pusiasalio (Saudo Arabijos) vakaruose. Tai 187 pagal plotą šalis pasaulyje ir viena mažiausių Azijoje (lenkia tik Singapūrą). 7/8 šalies ploto sudaro Bahreino sala, apie kurią spiečiasi dar kelios salos – Um an Nasanas, Mucharakas, Sitra, Nabi Salicho salos, Muchamadijos salos. Be to, pietryčiuose, už 19 km nuo Bahreino salos, šalia Kataro krantų, yra Havaro salų grupė (iki 2001 m. buvo ginčytina teritorija, į kurią pretenzijas reiškė Kataras). Plotas plečiamas kuriant dirbtines salas.

Pakrantės ilgis – 161 km. Smulkesnes salas su Bahreino sala jungia tiltai, taip pat tiltas nutiestas į Saudo Arabiją (Karaliaus Fahdo tiltas). Salas supa koraliniai rifai.

### Kraštiniai taškai

* šiaurėje – Dijar ar Mucharako dirbtinės salos;
* pietuose – Havaro salos pietinis kyšulys;
* vakaruose – Vidurinė sala (dirbtinė sala, kurioje įrengtas Karaliaus Fahdo tilto pasienio postas);
* rytuose – Suvad al Džanubijos sala (Havaro salos).

Paviršius
---------

Bahreino sala daugiausia lygi dykuma, tik vidurinėje dalyje paviršius aukštesnis, uolėtas (yra klinčių atodangų, žemų kalvų, negilių raguvų). Aukštis iki 135 m (ad Duchano kalva). Kitos salos žemos ir plokščios, mažos salelės uolingos.

Klimatas
--------

Bahreino klimatas atogrąžų žemyninis. Sausį temperatūra siekia 10–20, liepą 30–38 °C; vidutinis metinis kritulių kiekis 70 mm. Vasaromis būdingas karštas ir drėgnas oras, naktys drėgnos ir tvankios. Žiemą oras kiek gaivesnis, pasitaiko lietaus (lyja ~10 dienų per metus). Laikosi giedri orai. Didžiausių karščių metu temperatūra gali pasiekti +48 °C, tačiau yra buvę ir -5 °C šalnos su apšalu.

Vandens temperatūra Bahreino įlankoje rugpjūčio mėnesį pakyla iki 35 °C; vandens druskingumas 48 ‰.

Gyvybės Medis (>400 m. amžiaus algarobas) Bahreino dykumoje
Al Arino laukinės gamtos parkas
Dažnos dulkių audros. Būdingi vėjai – tvankus šiaurės vakarų vėjas šamalis ir karštas bei sausas pietų vėjas kausas.

Hidrografija
------------

Paviršinio gėlo vandens nėra. Telkšo įdruskėjusios pelkės sebchos. Požeminio vandens ištekliai negausūs. Vanduo daugiausia gėlinamas arba tiekiamas iš Saudo Arabijos.

Gyvoji gamta
------------

Miškai dengia 0,7 % Bahreino teritorijos (2018 m.). Beveik visą plotą užima smėlio dykumos ir akmeningos stepės. Augalija skurdi, kserofitinė. Drėkinamoje šiaurinėje pakrantėje yra finikų giraičių, vaismedžių plantacijų. Gyvūnija taip pat negausi – yra gazelių, oriksų, kiškių, šoklių, driežų, iš Indijos patekusių mangustų. Pavasarį ir rudenį Bahreine apsistoja migruojantys paukščiai (gausu įvairių vandens paukščių). Didesne gamtine įvairove pasižymi aplinkiniai vandenys: veisiasi baltieji ir tigriniai rykliai, sardinės, lašišos, tunai, medūzos, jūrų žvaigždės ir jūrų ežiai, vėžiagyviai, aštuonkojai ir kiti moliuskai; apie 2000 rūšių koralų.

Saugomos teritorijos užima apie 6 % Bahreino ploto. Yra al Arino laukinės gamtos parkas ir rezervatas, 2 Ramsaro konvencijos saugomos vietovės (plotas apie 68 km²): Tubli įlanka ir Havaro sala (nuo 1997 m.).

Pagrindinės ekologinės problemos: dykumėjimas, pakrančių erozija, jūros tarša (naftos išsiliejimai verslovėse, iš tanklaivių), vandens išteklių druskėjimas.

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3 4 5  Bahrain, *The World Factbook*, CIA.
2. 1 2 3 4 5  *Bahrain*. Encyclopædia Britannica Online. – www.britannica.com.
3. 1 2 3 4 5 6 7  *Bahreinas: gamta*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002
4. ↑   Metz, Helen Chapin, ed. (1994). *Persian Gulf states: country studies* (3rd ed.). Washington, D.C.: Federal Research Division, Library of Congress. pp. 114–118.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Bahreino geografija** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RAzijos šalių geografijos |
| --- |
|  |
| 
Afganistanas | Armėnija | Azerbaidžanas | Bahreinas | Bangladešas | Butanas | Brunėjus | Filipinai | Gruzija | Indija | Indonezija | Irakas | Iranas | Izraelis | Japonija | Jemenas | Jordanija | Jungtiniai Arabų Emyratai | Kambodža | Kataras | Kazachstanas | Kinija | Kipras | Kirgizija | Kuveitas | Laosas | Libanas | Malaizija | Maldyvai | Mianmaras | Mongolija | Nepalas | Omanas | Pakistanas | Pietų Korėja | Rytų Timoras | Rusija | Saudo Arabija | Singapūras | Sirija | Šiaurės Korėja | Šri Lanka | Tadžikija | Tailandas | Taivanas | Turkija | Turkmėnija | Uzbekija | Vietnamas  |

 |