recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| **BrO-21 Vyturys** |
|  |
|  |
| Tipas | mokomasis sklandytuvas |
| Kūrėjas | Bronius Oškinis |
| Pirmas skrydis | 1980 |
| Būsena | naudojami pavieniai egzemplioriai |
| Pagaminta vnt. | ? |

**BrO-21 Vyturys** – mokomasis sklandytuvas su plyšiniu (dviejų plyšių) sparnu, skirtas sklandymo būreliams ir mokykloms, 1980 m. sukonstruotas Broniaus Oškinio.

BrO-21 prototipas pastatytas Kuibyševe padedant Aviacijos gamyklos inžinieriams ir Aviacijos instituto studentams. 1980 m. pradžioje Palangoje pradėtas statyti antrasis BRO-21 pavyzdys, kurio statyba baigta Kaune 1980 m. birželio mėn. pradžioje. Birželio 20 d. prasidėjo jo bandymai.

Sklandytuvo BRO-21 Vyturys plyšinio sparno nešančioji plokštuma sudaryta iš keturių pusiausparnių ir dviejų eleronų. Pusiausparniai sustatyti vienas paskui kitą su 70 mm perdengimu, sudarant 40 mm plyšinę angą. Jų stygos sudaro 7 laipsnių kampą.

Konstrukcijoje naudoti polimerai ir stiklo audinys. Pvz. tarpas tarp lonžerono ir dangos užpildytas epoksidine derva permirkytu porolonu.
Sparnas padengtas stiklo audiniu.

Visų nešančiųjų plokštumų rinkinio horizontali projekcija sudaro 10,5 m². Liemuo sudarytas iš priekinės dalies (piloto kabinos) ir uodegos sijos. Kabina – atviro tipo, labai žemais bortais. Kabina formuojama iš stiklaplastikio. Visi kabinos bortai apklijuota apvadais iš mikroporinės gumos. Pilotas sėdi gerokai atsilošęs. Saugos diržai – „Blaniko" tipo.

Apačioje kabina turi 5 gumines „kojeles„, prie kurių gali būti tvirtinama:

* plati stiklaplastikio slidė (žiemai),
* slidė su ratuku 200×80 arba 255×115 (vasarai),
* trijų ratukų važiuoklė (mokant lėktuvinio tupdymo)
* plūdė, aparatą paverčianti hidroskiandytuvu.

Uodegos sija pagaminta iš stiklaplastikio. Stabilizatoriai, aukštumos ir posūkio vairai pagaminti iš profiliuotų stiklaplastikio plokščių.

Kuibyševe pastatytas sklandytuvo BRO-21 variantas buvo demonstruotas Maskvoje, sąjunginėse jaunių sklandymo mokyklų varžybose. Sklandytuvas, startuojant su amortizatoriumi, parodė didelį pranašumą prieš kitą kuibyševiečių sukurtą klasikinės konstrukcijos mokomąjį sklandytuvą „Trener".

Techniniai duomenys
-------------------

| Charakteristika | vertė |
| --- | --- |
| Ekipažas | 1 |
| Ilgis | 5,2 |
| Sparnų ilgis | 7 m |
| Sparnų plotas | 10,5 m² |
| Tuščioji masė | 84 kg |
| Skrydžio masė | 160 kg |
| Piloto masė | iki 76 kg |
| Variklis | nėra |
| Traukos jėga | nėra |
| Mažiausias greitis | 35 km/h |
| Didžiausias greitis | 100 km/h |
| Aerodinaminė kokybė | 12 |
| Sparno apkrova | 15,2 kg/m² |

Nuorodos
--------
**Boštjan Nachbar**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1980 m. liepos 3 d. (41 metai) |
| Gimimo vieta | Slovenj Gradecas, Slovėnija |
| Ūgis | 2,06 m |
| Svoris | 100 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia | Barselonos "Barcelona" |
| **Pozicija** | Centro puolėjas |
| NBA naujokų birža |
| 2002 m. | 15 šaukimu,Hiustono „Rockets" |
| Profesionalūs klubai |
| 1997-20002000-20022002-20042004-20062006-20082008-20092009-201120122012-20132013- | Liublianos „Olimpija"Trevizo „Benetton"Hiustono „Rockets"Naujojo Orleano „Hornets"Naujojo Džersio „Nets"Maskvos „Dinamo"Stambulo "Efes Pilsen"Kazanės "Uniks"Bambergo "Brose Baskets"Barselonos "Barcelona" | 16,2 |
| Šalies rinktinė |
| 2003-2013 |  Slovėnija |  |
|  |

**Boštjan Nachbar** (g. 1980 m. liepos 3 d.) – Slovėnijos krepšininkas, žaidžiantis šalies nacionalinėje rinktinėje ir Barselonos "Barcelona" klube.

Karjera
-------

Profesionalaus žaidėjo karjerą B. Nachbar pradėjo 1997 m. Liublianos „Olimpijos" ekipoje, su kuria dukart tapo šalies čempionu bei triskart iškovojo nacionalinę taurę. 2000 m. krepšininkas persikėlė į kaimyninę Italiją, Trevizo „Benetton" klubą. Žaisdamas jame antrą sezoną, slovėnas pasiekė Eurolygos finalinį ketvertą, tapo Italijos lygos čempionu bei iškovojo Italijos Supertaurę, taip pat stipriai pagerindamas savo asmeninius statistinius rodiklius.

Po šio sėkmingo sezono žaidėją 15-uoju šaukimu NBA naujokų biržoje pasirinko Hiustono „Rockets" klubas. Slovėnas NBA lygoje iš viso praleido 6 sezonus bei pakeitė 3 komandas, kai po 2007-2008 m. sezono nusprendė grįžti į Europą, Maskvos „Dinamo" klubą. 2009 m. gegužės 21 d. nusprendė palikti Maskvos "Dinamo" dėl sunkios finasinės situacijos. 2009 m. liepos 14 d. pasirašė dvejų metų sutartį su Stambulo "Efes Pilsen" klubu.

2012 m. sausio 16 d. pasirašė sutartį iki sezono pabaigos su Kazanės "Uniks" klubu. 2012 m. liepos 31 d. pasirašė sutartį su Vokietijos Bambergo "Brose Baskets" klubu. 2013 m. liepos pabaigoje pasirašė dvejų metų sutartį su Barselonos "Barcelona" klubu.

Pasiekimai
----------

* 1998, 1999, 2000 m. Slovėnijos taurės laimėtojas;
* 1998, 1999 m. Slovėnijos čempionas;
* 2002 m. Italijos čempionas;
* 2002 m. Italijos Supertaurės laimėtojas.

Šaltiniai
---------

1. ↑  sports.espn.go.com: Draft record set with 17 foreign-born picks
2. ↑  krepsinis.net: Oficialu: B. Nachbaras pasirašė sutartį su „Dinamo" klubu[neveikianti nuoroda]
3. ↑   Archyvuota kopija 2009-05-29 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑
6. ↑
| Žydžiaivok.  *Szieden, Schieden* |
| --- |
| 

ŽydžiaiŽydžiai

54°47′39″š. pl. 22°36′17″r. ilg.﻿ / ﻿54.7943°š. pl. 22.6048°r. ilg.﻿ / 54.7943; 22.6048﻿ (Žydžiai)Koordinatės: 54°47′39″š. pl. 22°36′17″r. ilg.﻿ / ﻿54.7943°š. pl. 22.6048°r. ilg.﻿ / 54.7943; 22.6048﻿ (Žydžiai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Žydžiai** (vok. *Szieden*, nuo 1936 m. *Schieden*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities šiaurės rytinėje dalyje, 7 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 18 km į pietryčius nuo Lazdynų. Apie 0,5 km į šiaurę nuo buvusio kaimo sovietmečiu pastatyta Mirno gyvenvietė.

Istorija
--------

Žydžių kaimo bendruomenė 1931–38 m.
Kaimo pavadinimas pavardinės kilmės. 1565 m. pirmąkart minimas *Szidait* vardu kaip vieno valstiečio naujakurio ūkis. 1580 m. *Sydeitis* kaime gyveno jau 5 lietuvių šeimos. Gyventojų skaičius augo iki pat 1625 m. vėliau per karus, badą ir ypač 1709–1711 m. marą žymiai sumažėjo. 1729 m. iš 20 buvusių sodybų 12 stovėjo tuščios. Po maro atkelta kolonistų. 1733 m. kaime buvo 68 gyventojai.

Iki 1723 m. priklausė Ragainės valsčiaus šaltyšiaus administruojamai Užpjaunių seniūnijai, 1723–1818 m. – Įsruties apskrities Diržkiemio valsčiui, 1818–1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Viliūnų valsčiui. Priklausė Viliūnų evangelikų liuteronų parapijai. Katalikai iki 1930 m. priklausė Bildviečių parapijai, vėliau – naujai įkurtai Šilėnų parapijai.

1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas su 14 ugniakurų, 1818 m. – valstiečių kaimas su 14 ugniakurų ir 73 gyventojais, 1839 m. – valstiečių kaimas su 17 ugniakurų ir 153 gyventojais. 1817 m. pastatyta vienklasė mokykla, kol jos nebuvo, kaimo vaikai lankė Viliūnų mokyklą. Mokykloje kurį laiką mokė vokiečių ir lietuvių kalbomis. Ilgainiui lietuviai suvokietėjo: 1939 m. apie jų kilmę bylojo tik pavardės: *Ennulat*, *Kiszun*, *Lukat*, *Pliskat*, *Spitzkat*, *Abbat*, *Winnat*.

Nuo 1890 m. kai kaime gyveno daugiausia gyventojų – 159, jų skaičius dėl emigracijos į miestus pradėjo mažėti. Per Pirmąjį pasaulinį karą Žydžiuose kovų nevyko, tačiau nuo priešo ugnies nukentėjo keletas pastatų, po karo atstatyti. 1944 m. rugpjūtį ir spalį, artėjant Raudonajai armijai, didesnė dalis gyventojų pasitraukė į Vokietijos gilumą, 11 kaimo gyventojų (vyrų) žuvo ar dingo be žinios. Po karo kaimas išnyko. Nuo 2008 m. buvusio kaimo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1939 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 139 | 125 | 105 | 95 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Literatūra
----------

* Geschichte des Dorfes Schieden, von Sigmar Rundt, Schloßberger Heimatbrief Nr. 28, 1990

Šaltiniai
---------

1. ↑  Pilkalnio apskrities gyvenvietės, Mažosios Lietuvos enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2021-01-01.
2. 1 2  Žydžiai, GenWiki vok.
3. ↑  Pilkalnio apskrities kaimų sąrašas (1910 m.) vok.
4. ↑  www.verwaltungsgeschichte.de Pilkalnio apskritis vok.
Katangos kryžius
**Katangos kryžius**, *handa* – lieto vario kryžius, nuo XVI a. iki XX a. pradžios naudotas dabartinės Kongo Demokratinės Respublikos, Zambijos ir Zimbabvės teritorijoje naudotas vietoj monetų.

Forma Katangos kryžiams lieti
Katangos kryžiai būdavo įvairių dydžių, tačiau dažniausiai apie 20 cm skersmens (nuo 15 iki 50 cm), sverdavo apie 1 kg (nuo 200 g iki 1,5 kg). Kryžiai pavadinti pagal Katangos provinciją, vario rūdomis turtingą Kongo kalnakasybos regioną pietrytinėje Kongo Demokratinės Respublikos dalyje.

Katangos kryžius liedavo vietiniai kalviai – vario lydalas būdavo pilamas į smėlio formas su ten išspaustomis kryžiaus pavidalo tuštumomis.

Katangos kryžiai Katangos vėliavoje.

Vertė
-----

Tuo metu, kai Katangos kryžiai buvo apyvartoje, už vieną kryžių būdavo galima nupirkti apie 10 kg miltų, ar 5-6 vištas, ar 6 kirvius. Už 14-16 kryžių būdavo galima gauti nuotaką.

Katangos kryžiai vėliavoje
--------------------------

1960 m. Belgų Kongo provincija Katanga paskelbė savo nepriklausomybę nuo būsimos Kongo respublikos. Taip sukurtos Katangos valstybės vėliavoje buvo pavaizduoti trys raudoni Katangos kryžiai. 1961 m. Katangos kryžiai buvo pavaizudoti ir Katangos valstybės monetose.
Dabar ši vėliava naudojama Katangos provincijoje.

Nuorodos
--------

1. ↑  Joel Anderson, *The Unusual Katanga Cross* Archyvuota kopija 2011-07-23 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Katanga Cross (#1) - Luba, Kuba & Songye Peoples - D.R. Congo

* Katanga cross „Handa"
* Katanga Cross Copper Alloy Currency Luba Big African[neveikianti nuoroda]


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Katangos kryžius** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 52°30′6.48″ š. pl. 13°23′38.15″ r. ilg.﻿ / ﻿52.5018000°š. pl. 13.3939306°r. ilg.﻿ / 52.5018000; 13.3939306

Berlyno žydų muziejaus pastatai. Kairėje naujasis, dešinėje – Kollegienhaus
**Žydų muziejus Berlyne** (vok. *Jüdisches Museum Berlin*) – muziejus Berlyne, skirtas dviem tūkstantmečiams Vokietijos žydų istorijos. Atidarytas 2001 m. jis tęsia senojo žydų muziejaus veiklą, kuris buvo atidarytas 1933 m. Muziejaus veiklą nacių režimas nutraukė 1938 m. Berlyno žydų muziejų sudaro du pastatai: *Kollegienhaus*, XIX a. statinys, buvę teismo rūmai, ir specialiai muziejui pastatytas modernus pastatas, projektuotas žymaus architekto Daniel Libeskind.

Istorija
--------

Pastatyti naują žydų muziejų sumanyta 1971 m. kada vietinė žydų bendruomenė šventė savo 300 metų jubiliejų, o ta proga buvusiame Berlyno istorijos muziejuje
vyko paroda. Trūkstant ploto ekspozicijoms, 1988 m. buvo surengtas architektūros konkursas buvusio muziejaus išplėtimui. Nežiūrint iškilusių finansinių problemų ir neapibrėžtos politinės padėties šalyje, susijusios su artėjančiu Vokietijų susivienijimu, naujasis zigzago formos D. Libeskindo statinys, pramintas „Žaibu", atvėrė duris pirmiesiems lankytojams 1999 m. ir iš karto pritraukė apie 350 tūkst. žmonių. Galutinai užpildytas ekspozicijomis – 2001 m.

Projektas
---------

Šalia senojo baroko stiliaus muziejaus iškilęs radikalaus dizaino dekonstruktyvizmo statinys įkūnija deformuotą Dovydo žvaigždę, įgavusią mėlynos spalvos besioksiduojant cinko sluoksniu padengtoms fasado plokštėms. Abu pastatai neturi akivaizdžios tarpusavio jungties, tačiau jie pasiekiami požeminiame aukšte. Komplikuotą žydų tautos istoriją įkūnija 24 m aukščio tuščias, juodomis sienomis su nedidele anga viršuje „Holokausto bokštas", trys požeminiai, tarpusavyje susikertantys „Vokietijos istorijos" „Tremties" ir „Holokausto" tuneliai. Lankytojai nuo pat įžengimo į muziejų jaučia apsunkintą judėjimą ant grindų, įrengtų su nuolydžiais. Čia pat įrengtas simbolinis „Išvarymo sodas". Pastarąjį sudaro 49 kolonos, iš kurių 48 užpildytos su Berlyno žeme (žymi žydų valstybės įkūrimo metus), 49–ji – su žeme, atvežta iš Izraelio. 

* Senasis ir naujasis statiniai
* Laiptai į niekur
* Laiptai muziejuje
* Tremties sodas
* Tarp sodo kolonų
* Holokausto bokštas iš vidaus

Ekspozicija
-----------

* „Nesanti paroda"
* Vokietijos žydų filosofas Moses Mendelssohn, 1771 m.
* Terezino geto „žydų pinigai"
* Žydų trėmimas iš Vienos, 1670 m.
* Košeriniai indai, XIX a.


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Žydų muziejus Berlyne** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Nuorodos
--------

* Oficiali svetainė
* Esė apie muziejų
* Interviu su D. Libeskindu Archyvuota kopija 2009-05-06 iš Wayback Machine projekto.
* Fotogalerijoje – Žydų muziejus Berlyne
Kataraktos požymiai

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Katarakta** – lęšiuko padrumstėjimas, kuris gali sukelti regėjimo problemų. Lęšiukas susideda iš vandens ir baltymų. Kartais baltymai susijungia į gniužulėlius, todėl pablogėja regėjimas. Pradinėse stadijose katarakta gali nesukelti problemų, tačiau laikui bėgant ji gali plėstis ir apimti vis daugiau lęšiuko. Tuomet regėjimo aštrumas sumažėja, vaizdas tampa išplaukęs.

Eiga ir gydymas
---------------

Kataraktos užkluptas akies lęšiukas pamažu netenka skaidrumo, kol galiausiai susidrumsčia visai. Tada žmogus skiria tik šviesą ir tamsą, dar vėliau gali prasidėti visiškas aklumas. Kataraktą išgydyti nėra sudėtinga, yra atliekamos specialios operacijos- tai pats efektyviausias kataraktos gydymas.

### Kataraktos operacijos

Kataraktos operacijos metu taikomas vietinis nuskausminimas. Su vietiniu nuskausminimu žmogus yra sąmoningas, bet akis nejautri.

Akių specialistas atlieka operaciją per mažą ertmę akyje naudodamasis mikroskopu. Ši ertmė tokia maža, jog jos dažnai neprireikia susiūti. Paprastai operacija trunka nuo 15 iki 20 minučių, tačiau ji gali trukti ir ilgiau. Operacijos metu lęšiukas su katarakta yra pakeičiamas skaidriu plastiniu lęšiuku, todėl akis po operacijos gali aiškiai matyti. Šis plastinis lęšiukas vadinamas intraokuliarinio lęšiuko implantu ir lieka akyje visam laikui. Operacija nėra atliekama lazerio pagalba, tačiau lazerinis gydymas yra kartais reikalingas po to, jei lęšiuko apvalkalas apsiblausia.

Kataraktos chirurgija  yra viena iš sėkmingiausių. Mažiau negu du procentai pacientų turi rimtų, nenumatytų komplikacijų.

Akies sandara (lotyniški - lietuviški terminai)

Terminų žodynas lotynų - lietuvių - anglų kalbomis
--------------------------------------------------

| Eil. numeris | Pavadinimas lotynų kalba | Pavadinimas lietuvių kalba | Pavadinimas anglų kalba | Paaiškinimai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | cornea | ragena | cornea | - |
| 2. | lens | lęšis | lens | jo aptemimas sukelia kataraktą |
| 3. | corpus vitreum | stiklakūnis | vitreous body | - |
| 4. | camera bulbi anterior | priekinė akies kamera | anterior chamber | - |
| 5. | corpus ciliare | krumplynas | ciliary body | - |
| 6. | canalis hyaloideus | stikliškasis kanalas | hyaloid canal | - |
| 7. | sclera | odena | sclera | - |
| 8. | retina | tinklainė | retina | - |
| 9. | nervus opticus | regos nervas | optic nerve | - |
| 10. | fovea centralis | vidurio duobutė | fovea centralis | - |
| 11. | choroidea | gyslainė | choroid | - |
| 12. | conjuctiva | junginė | conjuctiva | - |
| 13. | camera bulbi posterior | užpakalinė akies kamera | posterior chamber | - |
| 14. | iris | rainelė | iris | - |

Šaltiniai ir nuorodos
---------------------

1. Akies iliustracija
**Žydų padėties nuostatai** – 1941 m. rugpjūčio 1 d. Lietuvos laikinosios Vyriausybės priimtas teisės aktas, nustatęs žydų tautybės asmenų teisinį statusą, įtvirtinęs jų teises ir pareigas.

Teisės akto turinys
-------------------

Teisės akto priėmimas buvo motyvuotas siekiu sutrukdyti žydams *ekonomiškai išnaudoti ir morališkai smukdyti lietuvių tautą*.

Pagal nuostatus Lietuvoje gyvenę žydai buvo suskirstyti į dvi kategorijas:

* netinkamų politinių pažiūrų (tuometinei valdžiai);
* visi kiti.

Geltonas ženklas, kurį pagal panašaus teisės akto reikalavimą privalėjo nešioti žydai Prancūzijoje
Žydams buvo nustatyta pareiga nešioti aštuonių centimetrų dydžio geltoną apskritimą su J raide viduryje.

Taip pat buvo uždrausta be specialaus policijos leidimo išvykti iš jiems paskirtos gyventi teritorijos, jie negalėjo turėti viso kilnojamojo turto, be to, jiems nebuvo leidžiama naudotis kitų tautybių asmenų paslaugomis.

Nors buvo išskirtos žydų grupės, kurioms šie nuostatai negaliojo, tačiau praktikoje į šį punktą iš esmės nebuvo atsižvelgiama.

Alternatyvūs vertinimai
-----------------------

Kai kurių autorių nuomone, laikinoji Vyriausybė tik svarstė šio teisės akto projektą ir jo nepriėmė. Esą patvirtinti buvo tik potvarkiai dėl žydų izoliavimo ir turto konfiskavimo.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Dokumentas: Lietuvos žydų persekiojimas ir masinės žudynės 1941 metų vasarą ir rudenį
**Žydrūnas Grudzinskas**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| Gimimo data | 1975 m. liepos 8 d. (47 metai) |
| Gimimo vieta | Alytus, Lietuva |
| Ūgis | 190 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Baigęs karjerą |
| **Pozicija** | gynėjas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 1992-1994 1994-19981998-19991999-20022002-20052006 | Geležinis VilkasFK LokomotyvasŽalgiris VilniusCeramika OpocznoFK VėtraFK Vilnius | 28 (6)32 (1) 43 (0)22 (0) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 1998-1999 | Lietuva Lietuva | 8 (0) |
| 
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2010 m.. |

**Žydrūnas Grudzinskas** (g. 1975 m. liepos 8 d. Alytuje) – buvęs Lietuvos futbolininkas, rungtyniavęs gynėjo pozicijoje. 1998–1999 m. buvo kviečiamas į Lietuvos rinktinę, už ją sužaidė 8 varžybas.

1999–2002 m. rungtyniavo Lenkijos regioninės lygos klube „Ceramika Opoczno".

Baigęs futbolininko karjerą, Žydrūnas Grudzinskas įsidarbino Vilniaus FC klubo sporto vystymo vadybininku. Treniruoja jaunimo komandas, komentuoja futbolo varžybų transliacijas. Šiuo metu dirba Vilniaus "Žalgirio" klube akademijos treneriu.
Taip pat komentuoja ir futbolo varžybas.

Pasiekimai
----------

* A lygos čempionas: 1999 m.

Nuorodos
--------

* Futbolinis.lt
* National-football-teams.com

1. ↑
Žydų autonominės srities vėliava. Formatas: 2:3 
Pirmoji vėliava, galiojusi 1996 m. liepos 31–lapkričio 27 d.
**Žydų autonominės srities vėliava** (rus. *Флаг Еврейской автономной области*) – Žydų autonominės srities, Rusijos Tolimųjų Rytų federalinės apygardos subjekto, oficialus valstybinis simbolis. Šiuo metu galiojanti vėliava patvirtinta 1996 m. lapkričio 27 d. ir įtraukta į Rusijos Federacijos valstybinį heraldikos registrą, suteikiant registracijos numerį 102.

Aprašymas
---------

Vėliavą sudaro vaivorykštės juosta baltame fone su septyniomis siauromis horizontaliomis juostelėmis: raudona, oranžine, geltona, žalia, žydra, mėlyna ir violetine. Spalvų skaičius yra skirtas simbolizuoti septynšakę žydų Menorą – vieną svarbiausių judaizmo simbolių. Vėliavos kraštinių santykis yra 2:3. Septynios spalvotos juostos yra centruojamos vertikalės atžvilgiu ir reguliariai išdėstytos; jų aukštis yra lygus 1⁄40 viso vėliavos aukščio ir yra atskirtos plonais ruožais, lygiais 1⁄120 viso vėliavos aukščio.

Simbolizmas
-----------

Baltos spalvos audinys atspindi grynumą. Vaivorykštė yra biblinis taikos, laimės, gėrio simbolis. Vaivorykštės juostų skaičius lygus žvakių skaičiui Menoroje, viename iš nacionalinių religinių žydų simbolių. Menoroje kalbama apie pasaulio kūrimą per septynias dienas, o vaivorykštės juostų skaičius pabrėžia ryšį su senuoju žydų simboliu. Be to, vaivorykštė gali simbolizuoti Septynis Nojaus įsakymus.

Taip pat žiūrėti
----------------

* Žydų autonominės srities herbas

Šaltiniai
---------

1. ↑  Žydų autonominės srities (Rusija) vėliava Archyvuota kopija 2012-02-08 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑   Archyvuota kopija 2009-01-26 iš Wayback Machine projekto. ()

Nuorodos
--------

* Žydų autonominės sritis (*FOTW. Flags Of The World website*).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Žygimantas Jonušas**|  |
| Asmeniniai duomenys |
| Gimimo data | 1982 m. vasario 22 d. (40 metų) |
| Gimimo vieta | Klaipėda, Lietuva |
| Ūgis | 2,00 cm |
| Svoris | 87 kg |
| Klubas |
| Dabar žaidžia |  |
| **Pozicija** | Lengvasis krašto puolėjas |
| Profesionalūs klubai |
| 2000–20012001–20022002–20032003–20052005–20062006–200920092009–20102010–20122012–20132013–20142014–20152015-20162016-2017 | Klaipėdos „Neptūnas"Kauno „LKKA-Atletas"Pruškovo „Old Spice"Alytaus „Alita"Sviečio „Polpak"Brėmerhafeno „Eisbaren"Prienų „Rūdupis"Nikolajevo „MBC"Hageno „Phoenix"Juvecaserta BasketPasvalio „Pieno žvaigždės"Panevėžio „Lietkabelis"Vokliūzo „SAP"Kano „Basket Calvados" |  |
|  |

**Žygimantas Jonušas** (g. 1982 m. vasario 22 d. Klaipėdoje) – Lietuvos krepšininkas, rugtyniaujantis trečioje Prancūzijos krepšinio lygoje, Avinjono „Grand Avignon-Sorgues" ekipoje.

2014 m. liepos viduryje pasirašė vienerių metų sutartį su Panevėžio „Lietkabelio" klubu, tačiau sezono viduryje sutartis abipusiu sutarimu buvo nutraukta ir puolėjas persikėlė į Prancūziją, kur žaidžia Avinjono „Grand Avignon–Sorgues" (Prancūzijos trečioji lyga).

Karjera
-------

Per šešiolika metų negrįžo nė į vieną savo buvusią komandą, kurioje rungtyniavo prieš tai. Sėkmingiausias sezonas – 2004–2005 m. kai Alytaus „Alitos" ekipai LKL vidutiniškai pelnydavo po 19,3 taško, atkovodavo po 5,7 kamuolio ir atlikdavo po 2,6 rezultatyvaus perdavimo. Ž. Jonušas ilgiausiai rungtyniavo „Eisbaren", kur praleido trejus metus. Pustrečio sezono jis žaidė kitoje Vokietijos ekipoje – Hageno „Phoenix" ir dvejus metus gynė „Alitos" garbę.
| **Stasys Zajančkauskas** |
| --- |
| Gimė | 1911 m. gruodžio 2 d.Ukmergė |
| Mirė | 1947 m. kovo 8 d. (35 metai)Diržiai, Ukmergės apskritis |
|  |
| Veikla | poetas, redaktorius |
| Partija | 1942 m. VKP(b) |

**Stasys Zajančkauskas** (1911 m. gruodžio 2 d. senu stiliumi – lapkričio 19 d. Ukmergėje – 1947 m. kovo 8 d. Diržiuose, Ukmergės apskritis) – Lietuvos poetas, redaktorius.

Biografija
----------

Vertėsi batsiuvyste, dirbo žemės ūkyje. Baigė Ukmergės gimnaziją. Nuo 1931 m. platino knygas Ukmergės apylinkėse. Nuo 1935 m. priklausė Raudonosios pagalbos organizacijai, bendradarbiavo su LKP.

1942 m. VKP(b) narys. 1942–1945 m. 16-osios lietuviškosios šaulių divizijos karys. Baigė žurnalistikos kursus prie VKP(b) CK. 1945–1947 m. Ukmergės apskrities laikraščio „Tarybinis kelias" redaktorius. Partizanų nušautas. Palaidotas Ukmergės Vaižganto kapinėse.

S. Zajančkausko poezija – mėgėjiški eiliavimai gamtos, tėvynės, socialinėmis temomis, sudurstyti iš klasikinės lietuvių poezijos (Prano Vaičaičio, Vinco Kudirkos, Maironio) motyvų.

Bibliografija
-------------

* Šventosios rauda: poema, 1935 m.
* Į naujo gyvenimo rytą: eilėraščių rinkinys, 1935 m.
* Sparnuotos mintys: eilėraščių rinkinys, 1937 m.
* Gyvenimo nuotraukos: eilėraščių rinkinys, 1938 m.
* Tikrovės šypsenos: eilėraščių rinkinys, 1939 m. 1981 m.
* Eilėraščiai: rinktinė, 1952 m.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Jonas Petronis. *Stasys Zajančkauskas*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. // psl. - 610
2. ↑  Žurnalistikos enciklopedija. – Vilnius: Pradai, 1997. – 572 psl.
3. ↑
**Stasys Čirba** (1943 m. kovo 1 d. Čereškuose, Balninkų valsčius - 2017 m. gegužės 2 d. Vilniuje) – Lietuvos matematikas, fizinių mokslų daktaras.

Biografija
----------

1967 m. baigė Vilniaus universitetą. 1972 m. fizikos ir matematikos mokslų kandidatas.

Nuo 1972 m. Vilniaus inžinerinio statybos instituto (1991–1996 m. Vilniaus technikos universitetas, nuo 1996 m. Vilniaus Gedimino technikos universitetas) dėstytojas, 1992–1995 m. Matematikos katedros vedėjas; nuo 1980 m. docentas.

Mokslinė veikla
---------------

Mokslinių tyrimų kryptys – matematinis modeliavimas ir programavimas.

Bibliografija
-------------

* Matematinio programavimo uždavinių rinkinys, su R. J. Jasilioniu, 1977 m.
* Tiesinė algebra ir analizinė geometrija, su V. Būda, J. Raulynaičiu, 2000 m. 2 – 2002 m. 3 – 2004 m.
* Tikimybių teorijos kursas, su B. Kryžiene, 2005 m. anglų k.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Stasys Čirba*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 783 psl.
Stasys Šačkus 1938-aisiais
**Stasys Šačkus** (1907 m. rugsėjo 9 d. prie Marijampolės – 1985 m. lapkričio 9 d.) – Lietuvos lengvaatletis, krepšininkas ir sporto veikėjas.


| Medaliai |
| --- |
|
|  Europos čempionatai |
| **Auksas** | Latvija 1937 | Lietuva |

Biografija
----------

1928 m. baigė Marijampolės Rygiškių Jono gimnaziją. Studijavo Lietuvos universiteto Humanitarinių mokslų fakultete. Aktyviai dalyvavo sportiniame, akademiniame bei politiniame gyvenime.

1934 m. Berlyne baigė Kūno kultūros katedros akademiją. Aukštųjų kūno kultūros kursų dėstytojas Kaune. 1939 m. Kūno kultūros fizinio katedros jaunasis asistentas. 1941–1943 m. VDU Filosofijos fakulteto asistentas.

Vokiečių okupacijos metais Lietuvos Aktyvistų Fronto (LAF) narys. Dalyvavo 1941 m. birželio sukilime. Aktyvus Lietuvos Laisvės Armijos (LLA) narys, įsitraukė į pasipriešinimo judėjimą Suvalkijoje. 1944 m. pavesta VDU Istorijos fakultete atkurti Kūno kultūros katedrą. 1945 m. spalio 18 d. bolševikų suimtas ir dešimčiai metų ištremtas į Sibirą, kalėjo Vorkutos lageriuose. Vėliau grąžintas ir reabilituotas.

Sportinė veikla
---------------

Dar būdamas gimnazistu, tapo vienu pajėgiausiu Lietuvos lengvaatlečiu. Prieš karą pasiekė penkiakovės, šuolio su kartimi, 110 m barjerinio bėgimo rekordus. Labiausiai pasižymėjo kaip disko metikas. Pirmasis įveikė 40 m ribą ir numetė diską beveik 44 m.

Dalyvavo lengvosios atletikos varžybose Berlyne, Londone, Čikagoje, Niujorke, Taline, Rygoje. Buvo pirmasis Lietuvos sportininkas, dalyvavęs pirmosiose Europos lengvosios atletikos pirmenybėse Turine (Italija).

Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės žaidėjas, 1937 m. Rygoje pirmą kartą Lietuvos sporto istorijoje laimėjo Europos krepšinio čempionatą. Tautinėje olimpiadoje laimėjo 2 aukso medalius. 1939 m. jam pirmajam Lietuvoje suteiktas tarptautinės kategorijos krepšinio teisėjo vardas.

Respublikos krepšinio komiteto pirmininkas. Lietuvos gimnastikos sporto federacijos (LGSF) „Vaidoto" sporto klubo narys. LGSF futbolo komandos vadovas. Suteiktas nusipelniusio trenerio garbės vardas.

Išnašos
-------

1. ↑  Vidas Mačiulis, Vytautas Gudelis. Halė, kurioje žaidė Lubinas ir Sabonis. 1939 - 1989. - Respublikinis sporto kombinatas, Kaunas, 1989
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Fotonas pažeidžia DNR grandinę
**Mutagenai** – tam tikri aplinkos veiksniai, galintys sukelti mutacijas - genų, chromosomų ar chromosomų rinkinio pokyčius.

Mutacijos ląstelėse gali įvykti ir neveikiant jokiems aplinkos veiksniams. Tai vadinamosios *savaiminės mutacijos*, dažniausiai veikiančios geno lygyje. Jos paprastai nutinka dėl replikacijos klaidų ir nešimtaprocentinio reparacijos efektyvumo. Todėl ląstelei dalijantis visuomet yra tam tikra, kad ir nykstamai maža mutacijos tikimybė. Bet kuris veiksnys, kuris keičia ląstelės vidaus cheminę ir fizikinę būseną, didina mutacijos įvykimo tikimybę. Tačiau mutagenais vadinami tik tie veiksniai, kurie tiesiogiai veikia DNR replikacijos, chromosomų paskirstymo ląstelėms dalijantis mechanizmus ir taip sukelia mutacijas.

Mutagenų tipai
--------------

Mutagenai būna trijų tipų: fizikiniai, cheminiai ir biologiniai.

### Fizikiniai mutagenai

Fizikiniams mutagenams priskiriama:

* jonizuojantys spinduliavimai:
	+ rentgeno spinduliai
	+ gama spinduliai
	+ alfa spinduliavimas
	+ beta spinduliavimas
	+ kosminiai spinduliai
* Nejonizuojantys spinduliavimai
	+ ultravioletiniai spinduliai
* šiluma - didesnė kūno temperatūra negu įprasta sukelia mutacijas. Tačiau šiluma yra silpnas mutagenas.

Mutacijų skaičius yra tiesiogiai proporcingas mutagenų dozei. Tuo tarpu fenotipinis mutacijų pasireiškimas su dozės dydžiu paprastai nesusijęs.

Fizinė mutagenezė taikoma siekiant gauti produktyvesnes bakterijų rases, žemės ūkio augalų formas su naudingais požymiais.

### Cheminiai mutagenai

Cheminiams mutagenams priskiriamos įvairios cheminės medžiagos – alkilinančios medžiagos, peroksidai ir kt. Didelis mutagenų šaltinis – žemės ir miškų ūkio chemizavimas. Reikšmingiausi mutagenai yra pesticidai bei nitrojunginiai, kurie su trąšomis patenka į dirvožemį, o po to per vandenį ir į žmogaus organizmą. Kitas jų šaltinis – chemijos pramonės atliekos. Plačiai plinta alkilinantys mutagenai, atsirandantys iš tarpinių įvairių technologijų produktų. Silpnesnio mutageniškumo yra kofeinas, kai kurie vaistai. Mutageniškumu pasižymi kai kurie konservantai ir saldikliai, dedami į maistą.

### Biologiniai mutagenai

Biologiniais mutagenais vadinami virusai, kurie patekę į ląstelę gali sukelti joje mutacijas, paprastai insercijas (į chromosomą įterpiamas DNR fragmentas su keletu ar keliolika genų).
**Makšties lubrikacija** (lot. *lubricatio* – 'tepimas') – tai natūralus makšties sudrėkimas dėl lytinio susijaudinimo (erotinės stimuliacijos), palengvinantis penetraciją ir apsaugantis makšties sienelę nuo pažeidimų sueities metu. Atsiranda skysčiui skverbiantis pro makšties sieneles, kai makšties raumenų kraujagyslės prisipildo krauju – tuomet makšties sienelė išskiria gleivingą sekretą.

Moteriai lytiškai susijaudinus, makšties sienelė (epitelis) išpursta ir patinsta, imdama išskirti slidų skystį per epitelio latakus. Makštis ima drėkti maždaug po 10–30 sekundžių nuo erogeninių zonų stimuliavimo pradžios. Šie makšties syvai iš pradžių kaupiasi tik makštyje, bet vis didėjant moters susijaudinimui, pradeda ištekėti į išorę. Lubrikacija parodo, kad moteris fiziologiškai yra pasiruošusi sueičiai. Bartolino liaukos, esančios vulvoje, taip pat išskiria drėkinantį skystį, palengvinantį frikcijas. Toks makšties sudrėkimas labai palengvina varpos įstūmimą, jaukią penetraciją ir tolesnius judesius (frikcijas). Be to, tai palengvina spermatozoidų judėjimą makštimi, šitaip padidinant pastojimo tikimybę. Atsiradusi susijaudinimo pradžioje, lubrikacija nenutrūksta per visą sueitį. Orgazmo metu gleivingo skysčio padaugėja, o susijaudinimui atslūgus sumažėja, kadangi makšties sienelės skystį praleidžia į abidvi puses: nuslūgus lytiniam susijaudinimui, makšties sienelės skystį įsiurbia, makštis sausėja, frikcijos tampa nemalonios ir skausmingos.

Nors makšties lubrikacija pas jauną moterį beveik visada yra gausi, tačiau kai kurių vaistų vartojimas (pvz. antihistamininių preparatų), nėštumas, laktacija, menopauzė, senėjimas, kai kurios ligos (pvz. diabetas) slopina lubrikaciją. Makšties sudrėkimas taip pat gali būti nepakankamas dėl subjektyvių veiksnių, pvz. nenoro mylėtis, nervingumo, nuovargio ir pan. Esant nepakankamai lubrikacijai sueitis gali būti skausminga. Siekiant išvengti tokio diskomforto naudojami dirbtiniai makšties lubrikantai (tačiau jie slopina spermatozoidų judrumą ir gyvybingumą).[reikalingas šaltinis]

Konsistencija
-------------

Lubrikante yra daug įvairių medžiagų: vandens, piridino, skvaleno, šlapimo, acto rūgšties, pieno rūgšties, alkoholių ir glikolių, ketonų bei aldehidų. Skystis yra skaidrus, kartais – praskiesto pieno spalvos. Jo konsistencija, tankis, spalva ir kvapas priklauso nuo lytinio susijaudinimo, moters ciklo dienų, infekcijų ir mitybos. Makšties skystis taip pat gali būti užkrato šaltinis (net ir ŽIV, nors šiame skystyje ŽIV yra gerokai mažiau nei vyro sėkloje).[reikalingas šaltinis]

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Jones, Richard E. (2006). *Human reproductive biology*. Kristin H. Lopez (3rd ed.). Amsterdam: Elsevier Academic Press. ISBN 978-0-12-088465-0. OCLC 61351645.
| **Irena Ričkuvienė** |
| --- |
|  |
| Gimė | 1962 m. birželio 6 d. (60 metų) |
| Sutuoktinis (-ė) | Arūnas |
| Vaikai | Laisvūnas |
|  |
| Partija | Liberalų ir centro sąjunga |

**Irena Ričkuvienė** (g. 1962 m. birželio 6 d.) – Lietuvos ir Tauragės rajono savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.

Biografija
----------

1986 m. baigė Vilniaus inžinerinį statybos institutą, inžinierė-statybininkė.

2000 m. m Tauragės miesto seniūnijos seniūno padėjėja, 2001 m. Tauragės apskrities viršininko pavaduotoja, 2002 m. Pagėgių savivaldybės administracijos Turto valdymo skyriaus vyriausioji specialistė, 2003 m. Tauragės rajono savivaldybės administracijos direktoriaus pavaduotoja, 2006–2009 m. Tauragės apskrities viršininkė, nuo 2009 m. Regioninės plėtros departamento prie VRM Tauragės apskrities skyriaus vedėja, nuo 2011 m. Lietuvos Respublikos Vyriausybės atstovė Tauragės apskrityje.

Liberalų ir centro sąjungos narė, LiCS pirmininko pavaduotoja, valdybos narė, LiCS Tauragės skyriaus pirmininko pavaduotoja, tarybos narė. Nuo 2013 m. birželio mėn. nutraukė narystę partijoje.

2007 m. bei 2010–2011 m. ir 2011 m. Tauragės rajono savivaldybės tarybos narė.

Sutuoktinis Arūnas, sūnus Laisvūnas..

Šaltiniai
---------

1. ↑  2011 m. Lietuvos savivaldybių tarybų rinkimai Archyvuota kopija 2011-03-10 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  2008 m. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai – Liberalų ir centro sąjunga – Iškelti kandidatai Archyvuota kopija 2013-10-15 iš Wayback Machine projekto.
*SAFPU* parado metu 2000 m.
**Karo policija** – krašto apsaugos sistemoje veikianti karinės teisėsaugos institucija, kariuomenės dalis, vykdanti nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų krašto apsaugos sistemoje prevenciją, juos atskleidžia bei tiria, kartu su kitų karinių vienetų vadais palaiko drausmę bei tvarką karinėse teritorijose ir kariuomenėje, prižiūri karinio transporto eismo saugumą.

Lietuvoje
---------

*Pagrindinis straipsnis – Lietuvos karo policija*.
Lietuvos karo policijos veiklą pagal kompetenciją prižiūri krašto apsaugos generalinė inspekcija, kariuomenės vadas ir krašto apsaugos ministras.
Karo policija tiesiogiai pavaldi LR Kariuomenės vadui. Lietuvoje karo policijos kompetenciją, funkcijas ir uždavinius, organizavimo tvarką, karo policininkų teises, pareigas ir atsakomybę bei karo policijos santykius su kitomis teisėsaugos institucijomis nustato Karo policijos įstatymas.

Karo policijos vadas – plk. ltn. Laimas Baliūnas.

Kitų valstybių karo policijos
-----------------------------

* Feldjėgeriai (Vokietija)
* Armijos policija (Portugalija)
* Polícia Aérea (Portugalija)
* Karabinieriai (Italija)
* Nacionalinė žandarmerija (Prancūzija)

Nuorodos
--------

* Lietuvos karo policijos tinklalapis Archyvuota kopija 2010-04-27 iš Wayback Machine projekto.
|  |
| --- |
| **Mikronezijos istorija** |
| Malajų-polineziečių migracija

---

 |
| Archeologinės kultūros: |
| Japas, Nan Madolis, Čamorai, Čiukas

---

 |
| Ispanijos Rytų Indija |
| Vokietijos Naujoji Gvinėja |
| *Japonijos imperija* (PRVM) |
| *JAV* (TTPI) 

---

 |
| Dabartiniai politiniai vienetai: |
| Mikronezijos Federacinės Valstijos, *Guamas*, Kiribatis, Maršalo salos, Nauru, *Š.Marianų salos*, Palau, *Veiko sala* |

**Maršalo Salų istorija** prasidėjo prieš 3000 metų, kai iš Pietryčių Azijos bangomis atvyko žmonės ir apgyvendino Vakarų Ramiojo vandenyno regiono salas. Maršalo Salas apgyvendino mikroneziečiai prieš II tūkst. m. pr. m. e. Mažai žinoma apie ankstyvąją salų istoriją. Gyventojai keliavo tarp salų kanojomis, kai kurie naudojo primityvius žemėlapius iš lazdų.

Ispanas Alonso de Salazar išsilaipino 1529 m. Adamas Johanas von Krusenšternas pavadino salas anglų tyrinėtojo Džono Maršalo, kuris ten lankėsi su Tomu Gilbertu 1788 m. vardu, kai vyko iš Sidnėjaus į Guangdžou. Ispanija pareiškė pretenzijas į Maršalo salas 1874 m.

Tarpininkaujant popiežiui ir Vokietijai sumokėjus 4,5 mln. dolerių kompensaciją, Ispanija pripažino Vokietijos teisę į salas 1885 m. Vokiečiai įkūrė protektoratą ir prekybos postus Ebono ir Džaluito salose, kad būtų vykdoma kopros prekyba. Salas toliau valdė vietiniai vadai, netiesiogiai prižiūrimi vokiečių kolonistinės valdžios.

Pirmo pasaulinio karo pradžioje Maršalo salas užėmė Japonija. Japonai valdė iš buvusio vokiečių administracinio centro Džaluite. 1944 m. sausio 31 d. amerikiečiai išsilaipino salose ir vasario 3 d. perėmė salų kontrolę po įnirtingų mūšių Kvadžaleino ir Enevetako atoluose. 1947 m. Maršalo salos ir didžioji Mikronezijos dalis atsidūrė Ramiojo vandenyno salų globojamoje teritorijoje, kurią valdė JAV.

1946–1958 m. amerikiečiai įvairiuose atoluose atliko 67 branduolinius bandymus. Pirmoji termobranduolinė bomba buvo išbandyta Enevetako atole 1952 m. lapkričio 1 d.
Kvadžaleino atole buvo pastatyta didelė radarų instaliacija.

1979 m. gegužės 1 d. JAV pripažino Maršalo salų konstituciją ir vyriausybę. Amerikiečiai sumokėjo kompensaciją už atominius bandymus ir pradėjo mokėti nuomą už karinę bazę Kvadžaleino atole.

Nepaisant konstitucijos, vyriausybę kontroliavo vietiniai vadai. Tik 1999 m. po politinės korupcijos kaltinimų aristokratiška vyriausybė buvo nuversta. Imata Kabuą pakeitė žemos kilmės Kessai Note.

Išnašos
-------

1. ↑  The History of Mankind Archyvuota kopija 2013-09-27 iš Wayback Machine projekto. by Professor Friedrich Ratzel, Book II, Section A, The Races of Oceania page 165, picture of a stick chart from the Marshall Islands. MacMillan and Co. published 1896.
| **Kazimieras Petraitis** |
| --- |
| Gimė | 1927 m. vasario 1 d.Garšvuose |
| Mirė | 2006 m. vasario 21 d. (79 metai)Kaune |
|  |
| Veikla | Lietuvos politinis veikėjas |
| Partija | 1991 m. Respublikonų partija |
|  |
| Alma mater | 1955 m. Vytauto Didžiojo universitetas |

**Kazimieras Petraitis** (1927 m. vasario 1 d. Garšvuose – 2006 m. vasario 21 d. Kaune) – Lietuvos politinis veikėjas.

Biografija
----------

1933 m. pradėjo lankyti Laukagalio pradžios mokyklą. 1937 m. baigęs keturis skyrius, įstojo į Krekenavos pradžios mokyklos penktąjį skyrių. Šešis šios mokyklos skyrius baigė 1939 m. ir įstojo į Panevėžio berniukų gimnaziją, kurią baigė 1945 metais. Tais pačiais metais įstojo į Kauno universitetą. Studijas baigė 1955 m. įgijo inžinieriaus statybininko specialybę. Statybininku dirbo iki 1995 m.

1991–2006 m. buvo Respublikonų partijos pirmininkas ir laikraščio „Respublikos varpai" redaktorius.

Nuorodos
--------

1. ↑  *Mirė Respublikonų partijos pirmininkas*. Delfi.lt. Nuoroda tikrinta 2023-03-08.
2. ↑   Archyvuota kopija 2008-09-25 iš Wayback Machine projekto.
| **Kazimieras Vytautas Budraitis** |
| --- |
| Gimė | 1942 m. sausio 10 d. (81 metai)Palangoje |
|  |
| Veikla | lietuvių juvelyras, pynėjas, tautodailininkas |

**Kazimieras Vytautas Budraitis** (g. 1942 m. sausio 10 d. Palangoje) – lietuvių juvelyras, pynėjas, tautodailininkas.

Biografija
----------

Lietuvos tautodailininkų sąjungos (LTS) narys nuo 1970 m. Lietuvos tautodailės kūrėjų asociacijos (LTKA) narys nuo 2005 m. Kūrinius eksponavo respublikinėse ir tarptautinėse tautodailės parodose. Sukūrė daug originalių gintaro papuošalų, didelę kolekciją pintų gaminių (vazos, pintinės, šviestuvai, krepšeliai).

Jo darbų turi Palangos gintaro muziejus.

Nuorodos
--------

* Gintaro apdirbimo meistrai (profesionalūs menininkai, tautodailininkai), kurių darbų yra Lietuvos dailės muziejaus gintaro rinkinyje. Palangos gintaro muziejus Archyvuota kopija 2011-01-19 iš Wayback Machine projekto..

Išnašos
-------

1. ↑  Kazimieras Vytautas Budraitis. Lietuvos tautodailininkų sąjungos svetainėje
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Kazimieras Vytautas Kryževičius** |
| --- |
| Gimė | 1930 m. lapkričio 21 d.Endriejave, Klaipėdos raj. |
| Mirė | 2004 m. rugsėjo 12 d. (73 metai)Kaune, palaidotas Petrašiūnų kapinėse |
| Sutuoktinis (-ė) | Elena |
| Vaikai | Giedrius, Raminta |
|  |
| Veikla | tremtinys, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas |
| Partija | 1989 m. Lietuvos krikščionys demokratai |
|  |
| Alma mater | 1964 m. Lietuvos veterinarijos akademija |

**Kazimieras Vytautas Kryževičius** (1930 m. lapkričio 21 d. Endriejave, Klaipėdos raj. – 2004 m. rugsėjo 12 d. Kaune, palaidotas Petrašiūnų kapinėse) – tremtinys, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.

Biografija
----------

Baigęs Rietavo vidurinę mokyklą, 1949–1951 m. ir 1962–1964 m. studijavo Lietuvos veterinarijos akademijoje, baigė 4 kursus. Pokario metais dalyvavo pogrindžio veikloje, Lietuvos Laisvės kovos sąjūdyje, už tai nuteistas dešimčiai metų kalėti Rusijos šiaurėje, Komijoje, Intos anglių kasyklose. Po šešerių metų amnestuotas, grįžo į Lietuvą. 25 metus dirbo Kauno Dirbtinio pluošto gamykloje darbininku, technologu.

1992–2000 m. Seimo narys, 1996–2000 m. Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas, priklausė Krikščionių demokratų frakcijai.

1989 m. vasario 16 d. Lietuvos Krikščionių demokratų partijos atkūrimo iniciatorius, LKDP tarybos narys, vicepirmininkas. Politinių kalinių ir tremtinių bendrijos tarybos narys. 2000 m. protestudamas prieš nesutarimus krikščionių demokratų stovykloje išstojo iš visų organizacijų.

2000 m. apdovanotas Lietuvos nepriklausomybės medaliu. Žmona Elena, vaikai Giedrius, Raminta. Palaidotas Kaune, Petrašiūnų kapinėse.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Kazimieras Pranciškus Čarnkovskis** |
| --- |
| Čarnkovskiai |
| Herbas „Nałęcz" |
| Herbas „Nałęcz" |
|  |
| Gimė | 1613 m. |
| Mirė | 1656 m.Poznanė |
| Tėvas | Adamas Sedzivojus Čarnkovskis |
| Motina | Katerina Leščinska |
| Sutuoktinis (-ė) | Konstancija Liubiomirska |
| Vaikai | Adamas Urielis |

**Kazimieras Pranciškus Čarnkovskis** (g. 1613 arba 1617 Lenčica, m. 1656 Poznanė) – Lenkijos bajoras, Didžiosios Lenkijos vaivadijų pulkininkas, Poznanės kaštelionas.

Biografija
----------

Lečicos generolo ir vaivados Adamo Sedzivojaus Čarnkovskio ir Katerinos Leščinskos sūnus. Anos, Jano Leščinskio žmonos ir Terezės konstancijos, Poznanės vaivados Kristupo Opalinskio (m. 1655) žmonos brolis. 

Turėjo Poznanės kašteliono 1638-1655 metais paregybę. Buvo Didžiosios Lenkijos vaivadijų pulkininku 1648 metais. Palenkės Radzino, Pyzdro ir Mendzyžečo seniūnas.

Literatūra
----------

* Adam Boniecki "Herbarz Polski" (tom 3, str. 297-301, Czarnkowscy herbu Nałęcz)
* Hr. Seweryn Uruski "Rodzina. Herbarz Szlachty Polskiej" (tom 2, str. 375-378, Czarnkowscy herbu Nałęcz)
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Minolas** (angl. *minol*) – karinė sprogstamoji medžiaga, sukurta Antrojo pasaulinio karo pradžioje D. Britanijos Admiraliteto tam, kad būtų galima ekonomiškiau vartoti turimas TNT ir heksogeno atsargas, kurių trūko. Minole naudojami aliuminio milteliai ryškiai pailgina sprogimo impulsą, dėl ko minolas darosi labai tinkamas povandeniniams sprogmenims užtaisyti. Minolas ir buvo sukurtas užtaisyti jūrų minoms, giluminėms bomboms ir torpedoms, šie sprogmenys būna efektyvesni, jei užtaisyti sprogstamąja medžiaga su ilgu sprogimo impulsu nei su didesniu brizantiškumu.

Minolas netinka naudoti vamzdinių ginklų su dideliu pradiniu greičiu šaudmenims (pvz. patrankų sviediniams), kadangi perkrovai viršijus 250 g atsiranda detonacijos rizika.

Paprastai buvo naudojamos keturios minolo receptūros (svorio procentais):

* *Minol-1*: 48 % TNT, 42 % amonio nitrato ir 10 % aliuminio miltelių.
* *Minol-2*: 40 % TNT, 40 % amonio nitrato ir 20 % aliuminio miltelių.
* *Minol-3*: 42 % TNT, 38 % amonio nitrato ir 20 % aliuminio miltelių.
* *Minol-4*: 40 % TNT, 40 % amonio nitrato ir kalio nitrato (santykiu 90/10) ir 20 % aliuminio miltelių.

Maždaug nuo 1950 m. minolą ima keisti modernesnėmis polimerais klijuotomis sprogstamosiomis medžiagomis, kurios efektyviau sprogsta ir stabilesnės laikant. Dabar minolas laikomas moraliai pasenusia sprogstamąja medžiaga. Šiandien sutinkami minolu užtaisyti šaudmenys paprastai būna nesprogę šaudmenys iš senesnių laikų negu 7-tas XX a. dešimtmetis.
**Akušeris** (rus. *акушер*) – sveikatos priežiūros specialistas, kuris rūpinasi nėščiomis moterimis, šeimomis, auginančiomis vaikus, teikia akušerinę pagalbą per gimdymą ir pogimdyminiu laikotarpiu, slaugo motiną ir naujagimį, dirba sanitarinio švietimo darbą.

Darbo pobūdis
-------------

Akušerio veikla:

* konsultuoja ir prižiūri moteris prieš gimdymą ir po jo,
* lanko motinas po gimdymo, stebi jų sveikatą ir kūdikių vystymąsi.

Gimdymo namuose:

* padeda gydytojui akušeriui priimant naujagimį,
* prižiūri akušerinio skyriaus medicininę įrangą ir vaistus;
* paruošia reikiamus instrumentus;
* atlieka gydymo procedūras, leidžia vaistus,

Moterų konsultacijų ir ambulatorijų akušeriai:

* atlieka nėščiųjų tyrimus, nustato nėštumo trukmę;
* tikrina profilaktiškai;
* atlieka paprasčiausius laboratorinius tyrimus;
* atlieka fizioterapines procedūras;
* konsultuoja pacientes ir jų šeimų narius natūralaus šeimos planavimo, kontracepcijos, sveikos gyvensenos, tinkamos dietos, fizinių pratimų ir elgesio gimdymo metu klausimais;
* stebi bendrąją būsimų motinų sveikatos būklę;
* atlieka administracines pareigas: registruoja pacientes, daro įrašus kortelėse ir pan.

Prireikus gali:

* priimti gimdymą ir atlikti pirminį naujagimio tualetą;
* suteikti neatidėliotiną pagalbą gimdyvei ir naujagimiui;
* suteikti pirmąją pagalbą ūmių susirgimų ir nelaimingų atsitikimų atvejais.

Asmeninės savybės
-----------------

Akušeris turi būti atsakingas, pasitikintis savimi, paslaugus, gebėti dirbti kritinėse situacijose. Svarbi greita reakcija, fizinė ištvermė, gera judesių koordinacija. 
  
Šio darbo negali dirbti žmonės, sergantys odos, infekcinėmis ligomis, taip pat turintys didelių regos ir klausos sutrikimų.

Darbo vieta
-----------

Akušerio diplomą turintys gali dirbti akušeriu, gydytojo ginekologo akušerio asistentu, konsultacijos priimamojo registratoriumi. 

Akušeris dirba valstybiniuose ir privačiuose asmens sveikatos priežiūros sektoriuose: šeimos centruose, šeimos klinikose, viešųjų įstaigų ligoninių akušeriniuose ginekologiniuose skyriuose, gimdymo namuose, moterų konsultacijose.
  
Akušerių darbas yra pamaininis, tenka dirbti naktimis, savaitgaliais ir švenčių dienomis, nes ligoninėse ir stacionarinėse klinikose gimdyvėms ir naujagimiams reikalinga nuolatinė priežiūra. Moterų konsultacijų akušeris dirba reguliarias darbo valandas.

Būsimieji akušeriai studijuodami be bendrųjų ir bendrųjų biologijos ir medicinos disciplinų studijuoja specialiuosius dalykus:

* akušerija, nėščiosios priežiūra, gimdymo priėmimas, akušerinė slauga, ginekologinė priežiūra ir slauga, neonatologija,
* reanimacija ir anestezija, vaikų ligos, šeimos sveikata.

Giminiškos profesijos
---------------------

* reabilitacijos ir slaugos specialistas
* gydytojas ginekologas
* gydytojas akušeris

Nuorodos
--------

* Akušeris (Profesijos vadovas 2010)
* [neveikianti nuoroda] (Lietuvos profesijų klasifikatorius (LPK 2008))
„Aktorystės studijos" fasadas 2018 m.
**Aktorystės studija** (angl. *Actors Studio*) – narių profesionalių aktorių, teatro režisierių ir dramaturgų organizacija, esanti adresu *432 West 44th Street*, tarp Devintosios ir Dešimtosios alėjų Manhatano Pragaro virtuvės (*Hell’s Kitchen*) rajone Niujorke. „Aktorystės studiją" 1947 m. spalio 5 d. įkūrė Ilija Kazanas (*Elia Kazan*), Čeril Kroford (*Cheryl Crawford*) ir Robertas Luisas (*Robert Lewis*), jie rengė mokymus aktoriams nariams. Ly Strasbergas prisijungė vėliau, perėmė vadovavimą 1951 m. ir vadovavo studijai iki savo mirties 1982 m. vasario 17 d.

„Aktorytės studija" labiausiai žinoma dėl to, kad tobulina aktorystės meną ir jo mokymo metodus. Šį būdą pradžioje, XX a. 4-ajame dešimtmetyje buvo pradėjęs taikyti Grupinis teatras (*Group Theatre*), remdamasis Konstantino Stanislavskio naujovėmis. Studijoje, kaip privačioje aplinkoje, aktoriai visi kartu tobulina savo įgūdžius ir, kaip atlikėjai, gali rizikuoti komerciškai nespaudžiami.

2018 m. gegužę studijos pirmininkai buvo Elen Berstin (*Ellen Burstyn*), Alekas Boldvinas (*Alec Baldwin*) ir Elas Pačinas (*Al Pacino*). Meno vadovas Niujorke – Bo Gravitas (*Beau Gravitte*), o Niujorko meno vadovo pavaduotoja – Estel Parsons (*Estelle Parsons*).

Išnašos
-------

1. ↑  Warren, Larry (1998) *Anna Sokolow The Rebellious Spirit*. New York: Routledge. pp.89–94. ISBN 90-5702-185-4
2. ↑  „Who We Are: Leadership" Actors Studio website. Nuoroda tikrinta 2022-10-25