Koordinatės: 56°03′52″š. pl. 24°24′03″r. ilg.﻿ / ﻿56.064499°š. pl. 24.400885°r. ilg.﻿ / 56.064499; 24.400885

Žalsvasis šaltinis prie Lėvens
Šaltinio „akis"
**Žalsvasis šaltinis** – giliausias Lietuvos urvas. Jo dabartinis gylis - 20 m. Žalsvasis šaltinis yra Lėvens upės kairiajame krante, Pasvalio mieste, šalia Kalno gatvės. Iš urvo tekanti versmė įteka į Lėvens upę. 

Šaltinis ištryško smegduobėje apie 1960 metus. Iš smegduobės apačios besiveržiantis požeminis vanduo išrėžė salpoje kelių metrų ilgio vagą, kurios dugnas padengtas šviesiai pilkomis, vos žalsvo atspalvio nuosėdomis, suteikiančioms šaltinio vandeniui žalsvą atspalvį. Smegduobės, iš kurios išteka šaltinis, šonuose matosi pavieniai gipso ir dolomito gabalai. Vanduo skaidrus, šaltas, turi sieros vandenilio kvapą. Tai didžiausias šaltinis Pasvalio rajone ir giliausias urvas Lietuvoje. Žalsvasis šaltinis yra įtrauktas į Lietuvos rekordų knygą „Factum". Povandeniniai Žalsvojo šaltinio tyrinėjimai prasidėjo 2006 m.

Urvo aprašymas
--------------

Šio povandeninio urvo - versmės pirmasis šulinys yra apie 5 m skersmens ir 21 m gylio, besibaigiantis akmenų ir uolienų nuolaužų užvarta. Toliau urvas išsišakoja į dvi sales: „Saulėtąją" bei „Aenigma".

Salė „Aenigma" veda pietų - pietryčių kryptimi, nuolaidi, jos plotis įvairauja nuo penkių iki dvylikos metrų, salė nuožulniai krypsta žemyn nuo septynių iki šešiolikos metrų gylio. Lubų skliautas nelygus, laiptuotas, aukštis - iki 5 m. Salės grindys padengtos nuo lubų krintančiomis uolienų nuolaužomis, luitais.

„Saulėtoji" salė tęsiasi šiaurės - šiaurės vakarų kryptimi, savo struktūra labai panaši į „Aenigma", tačiau šiek tiek siauresnė: plotis - nuo penkių iki dešimt metrų, nuožulniai gilėja iki penkiolikos metrų ir šiame gylyje lubos ir grindys tarsi susiglaudžia. Aiškios ribos, kur salių lubos ir grindys susilietų nėra, praėjimai susiaurėja tiek, kad lieka plyšys, užverstas nuo lubų atskilusiomis nuolaužomis. Salės gale yra siauras vertikalus praėjimas, kuriuo išplaukiama į „Žemutinę" salę.

Vandens tėkmės šaltinio dugne ir salėse praktiškai nesijaučia. Matomumas palietus sienas greitai pradingsta, vanduo susidrumsčia, natūrali šviesa saulėtą dieną nežymi arba iš vis nejuntama. Didžiausių keblumų narams Žalsvajame šaltinyje gali kilti dėl labai greitai susidrumsčiančio vandens. Skliautą sudaro sluoksniuoto gipso ar kalkių uoliena, kuri yra ganėtinai nestabili ir plaukiant horizontaliose ertmėse, nuo iškvėpto oro burbuliukų iš viršaus krenta uolienų atplaišėlės, labai panašios į krentantį sniegą. Kartais atitrūksta ir didesni akmenys. Taip pat problematiški itin siaurų praėjimų salėse pranėrimai.

Taip pat skaitykite
-------------------

* Karvės Ola
* Speleologija

  

* Link šaltinioLink šaltinio
* Urvo šlaitasUrvo šlaitas
* Žalsvojo šaltinio planasŽalsvojo šaltinio planas
* Urvo tyrinėtojas Aleksejus AksionovasUrvo tyrinėtojas Aleksejus Aksionovas

Nuorodos
--------

1. ↑  delfi.lt: Giliausias urvas Lietuvoje – dvigubai gilesnis, nei manyta

* Lietuvos speleologų svetainė apie Žalsvojo šaltinio tyrimus
* Nuotraukos iš 2006-aisiais metais vykusių speleologų tyrimų  Archyvuota kopija 2007-07-03 iš Wayback Machine projekto.
* Šiaurės Lietuvos gipso karstas Archyvuota kopija 2007-01-27 iš Wayback Machine projekto.

  


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RPasvalio rajono savivaldybės saugomos teritorijos |
| --- |
|  |
| Regioniniai parkai | 
Biržų regioninis parkas |
|  |
| Valstybiniai draustiniai | 
Girelės botaninis • Pamūšių kraštovaizdžio • Pyvesos hidrografinis |
|  |
| Savivaldybės draustiniai | 
Lepšynės botaninis • Kamaties upelio slėnio botaninis • Kubiliūnų miško botaninis-zoologinis • Mūšos slėnio botaninis • Pajiešmenių botaninis • Šermukšnių durpyno botaninis-zoologinis |
|  |
| Gamtos paminklai | 
Baltasis šaltinis • Petraičių akmuo • Skalių kalno atodanga • Žalsvasis šaltinis |
|  |
| Valstybiniai gamtos paveldo objektai | 
Barklainių dvaro eglė • Barklainių dvaro liepų alėja • Bernardo Brazdžionio ąžuolas • Daujėnų bažnyčios šventoriaus liepa • Gedučių ąžuolas • Girniūnų ąžuolas • Joniškėlio dvaro parko ąžuolas • Jurkašiškio ąžuolas • Kirkiliškio ąžuolas • Liukpetrių ąžuolas • Moliūnų ąžuolas • Moliūnų dvaro ąžuolas • Pajiešmenių parko ąžuolas • Ramoninės ąžuolas • Saločių parko vinkšna • Šakarnių pušis • Žadeikonių ąžuolas |
|  |
| Savivaldybės gamtos paveldo objektai | 
Austakynės ąžuolas • Baltpamūšio veimutinė pušis • Dručmaniškių ąžuolas • Girelės ąžuolas • Girsūdų ąžuolas • Kiemelių ąžuolas • ~~Kraštų miško ąžuolas~~ • Naujapamūšio liepa • Pajiešmenių parko veimutinė pušis • Pasvalio miesto ąžuolas • Pašiliečių ąžuolas • Putriškių ąžuolas • Šimkūnų ąžuolas • Šlamų ąžuolas • Titkonių ąžuolas • ~~Ustukių liepa~~ • Vytartų liepa |

 |