|  |
| --- |
| Ašūraعَاشُورَاء |
|  
*Tawarij* eisena per Ašūrą Karbaloje |
| Tipas | Islamo šventė |
| Reikšmė | **Šiizme:**gedima dėl Chuseino ibn Ali, pranašo Mahometo anūko ir trečiojo šiitų imamo, mirties**Sunizme:**švenčiamas Mozės Raudonosios jūros perskyrimas ir izraelitų išgelbėjimas |
| Šventės akcentai | **Šiizme:**vyksta eitynės, ritualizuoti vaidinimai, vaizduojantys šį įvykį**Sunizme:**pasninkaujama |
| Data | Mucharamo 10 d. |
| Dažnumas | Kasmetinė |

**Ašūra** (arab. عَاشُورَاء = *ʿĀshūrāʾ*) – islamo šventė. Minima dešimtąją mucharamo, pirmojo islamo kalendoriaus mėnesio, dieną. Musulmonai sunitai prisimena, kad šią dieną pranašas Mozė, perskyręs Raudonosios jūros vandenis, išvadavo izraelitus iš Egipto vergovės. Ašūros dieną Nojus išlipo iš arkos, Dievas atleido Adomui, o Juozapas paleistas iš kalėjimo. Sunitai pasninkauja ir švenčia: vyksta karnavalai, deginami laužai, gaminami ypatingi patiekalai.

Kita vertus, musulmonams šiitams Ašūra – gedulo diena, per kurią minima Chuseino ibn Ali, pranašo Mahometo anūko ir trečiojo šiitų imamo, mirtis. Chuseinas, atsisakęs prisiekti ištikimybę Omejadų kalifui Jazidui I, 680 m. (pagal islamo kalendorių – 61 m.) su 72 bendražygiais žuvo mūšyje prie Karbalos. Šiitai gedulą dėl Chuseino laiko protestu prieš priespaudą, kova už Dievą ir priemone užsitikrinti Chuseino užtarimą pomirtiniame gyvenime. Šiitai Ašūros dieną rengia gedulo susibūrimus, eitynes, ritualizuotus vaidinimus, vaizduojančius šį įvykį. Tokiose ceremonijose gedintys šiitai muša sau į krūtinę, kad pasidalintų Chuseino skausmu.

Pirmą kartą oficialus Ašūros minėjimas įvyko 963 m.

Etimologija
-----------

Žodis *ašūra* aramėjų kalba reiškia „dešimt". Dar gali būti kilęs iš sirų kalbos žodžių *asiroya* arba *asora*. Žodžio *ašūra* šaknis yra hebrajiškas žodis *'āsōr*. Arabų kalba Ašūra reiškia dešimtąją mucharamo, pirmojo islamo kalendoriaus mėnesio, dieną. Mucharamo mėnesį kovos buvo uždraustos dar prieš islamo atsiradimą.

Sunizme
-------

Pasninko Ašūros dieną tikriausiai laikėsi žydai. Pranašas Mahometas 622 m. persikėlė į Mediną ir ten sutiko pasninkaujančius žydus. Paklausti, kodėl pasninkauja šią dieną, žydai atsakė:

> Tai ypatinga diena. Alachas išgelbėjo Mozę ir jo tautą nuo faraono ir jo žmonių. Pranašas Mozė pasninkaudavo iš dėkingumo, tad mes irgi pasninkaujame.
> 
> 

Mahometas ėmė pasninkauti per Ašūrą ir liepė žmonėms daryti tą patį. Nors ir liko pasirenkamas, pablogėjus santykiams su Medinos žydais, pasninkas per Ašūrą nebebuvo religinė pareiga. Tai dažnai siejama su Korano 2:183–5 eilutėmis, kuriose ramadanas nurodomas kaip pasninko mėnuo. Taip pat atrodo neįtikėtina, kad Ašūra iš pradžių sutapo su mucharamo mėn. dešimtąja diena. Vietoj to, Ašūra tikriausiai buvo pastebėta dešimtąją tišrei, pirmojo žydų kalendoriaus mėnesio, dieną – Jom Kipurą (hebr. ‏יוֹם כִּפּוּר‏‎ = *Yōm Kippūr* – ‘Permaldavimo diena’). Ašūros susiejimas su mucharamo mėn. dešimtąja diena įvyko vėliau, kai žydų ir musulmonų kalendoriai išsiskyrė. Savo ruožtu kalendoriai ėmė skirtis Mahometui uždraudus žydiško tipo kalendoriaus koregavimus, susijusius su Korano 4:37 eilute.

Panaši Ašūros kilmės istorija atsispindi ir sunitų padavimuose. Esama padavimų, kurie apibūdina pasninką per Ašūrą kaip ikiislamišką kuraišitų praktiką, kurioje, būdamas Mekoje, dalyvavo ir Mahometas. Kai kurios ankstyvieji sunitų padavimai, daugelis laikomi nepatikimi, galbūt sugalvoti Omejadų, susieja Ašūrą su įvairiais palankiais įvykiais: šią dieną Mozė perskyrė Raudonąją jūrą, Nojus išlipo iš arkos, Dievas atleido Adomui, Juozapas paleistas iš kalėjimo, gimė Jėzus, Abraomas ir Adomas, Mahometui pradėtas apreikšti Koranas, o Jona buvo išlaisvintas iš jį prarijusios žuvies.

Šiizme
------

„Karbalos mūšis" (dail. Abbas Al-Musavi)
### Karbalos mūšis

Šiizme Ašūra mini Chuseino ibn Ali, Mahometo anūko ir trečiojo šiitų imamo, mirtį. Chuseinas, keletą dienų buvęs apsuptas ir netekęs geriamojo vandens iš netoliese esančios Eufrato upės, kartu su 72 bendražygiais žuvo 680 m. spalio 10 d. (pagal islamo kalendorių – 61 m. mucharamo 10 d.) Karbalos mūšyje prieš Omejadų kalifo Jazido I kariuomenę. Po mūšio Chuseino stovyklos moterys ir vaikai buvo paimti į nelaisvę ir nužygiavo į Sirijos sostinę Damaską. Mūšis įvyko po nesėkmingų derybų ir Chuseino atsisakymo prisiekti ištikimybę Jazidui I, kurį musulmonų istorikai dažnai vaizduoja kaip bedievį ir amoralų. Kova vyko Karbalos dykumoje, pakeliui į netoliese esančią Kufą, kurios gyventojai pakvietė Chuseiną vesti juos prieš Jazidą I.

Išnašos
-------

1. 1 2 3 4 5  „Ašūra". *www.vle.lt*. Visuotinė lietuvių enciklopedija. Nuoroda tikrinta 2023-08-27.  Išorinė nuoroda parametre `|website=` (pagalba)
2. 1 2 3 4 5  Reid, 2011
3. 1 2  Fakhr-Rohani, 2014, p. 228
4. 1 2 3 4 5  Wensinck, Marçais
5. 1 2  Plessner, 2012
6. 1 2  „Kas yra Ašūra?". *www.islamasvisiems.lt*. Islamas visiems. Nuoroda tikrinta 2023-08-27.  Išorinė nuoroda parametre `|website=` (pagalba)
7. 1 2 3 4 5  Peters, 1994, p. 204
8. ↑  Ayoub, 2005, p. 549
9. 1 2  Newman
10. 1 2 3  Katz, 2007, p. 149
11. ↑  Crow, 2016
12. ↑  Gordon Melton, 2010, p. 210
13. ↑  Aghaie, 2013
14. ↑  Momen, 1985, p. 28
15. ↑  Pinault, 2000, p. 70
16. ↑  Aghaie, 2007, p. 117
17. ↑  Madelung, 2004

Šaltiniai
---------

* Fleet, K.; Krämer, G.; Matringe, D. et al. eds (2011). "'Āshūrā' (Sunnism)". *Encyclopaedia of Islam* (Third ed.). ISBN 9789004203532. .
* Fakhr-Rohani, M.R. (2014). „Ashura". In Morrow, J.A. *Islamic Images and Ideas: Essays on Sacred Symbolism*. McFarland & Company. pp. 228Šablonas:Ndash250. ISBN 9780786458486.  Nežinomas parametras `|url-access=` ignored (pagalba)
* Bearman, P.; Bianquis, Th.; Bosworth, C.E. et al. eds (2012). "'Ās̲h̲ūrā'". *Encyclopaedia of Islam* (Second ed.). ISBN 9789004161214. .
* Bearman, P.; Bianquis, Th.; Bosworth, C.E. et al. eds (2012). "al-Muḥarram". *Encyclopaedia of Islam* (Second ed.). ISBN 9789004161214. .
* Peters, F.E. (1994). *Muhammad and the Origins of Islam*. State University of New York Press. ISBN 0791418758.  Nežinomas parametras `|url-access=` ignored (pagalba)
* Jones, L. ed (2005). "'Āshūrā'". *Encyclopedia of Religion*. **1** (Second ed.). MacMillan Reference USA. pp. 549Šablonas:Ndash550. ISBN 0028657349. .
* "'Āshūrā'". *Encyclopedia Britannica*. .
* Katz, M.H. (2007). *The Birth of the Prophet Muḥammad: Devotional piety in Sunni Islam*. Routledge. ISBN 9780203962145.  Nežinomas parametras `|url-access=` ignored (pagalba)
* Crow, D.K. (2016). „The Death of al-Ḥusayn b. 'Alī and Early Shī'ī Views of the Imamate". In Kohlberg, E. *Shi'ism*. Taylor & Francis. ISBN 9781351900287.
* Gordon Melton, J.; Baumann, M. eds (2010). "Ashura". *Religions of the World: A Comprehensive Encyclopedia of Beliefs and Practices* (Second ed.). ABC-CLIO. pp. 210Šablonas:Ndash212. ISBN 9781598842043.
* Fleet, K.; Krämer, G.; Matringe, D. et al. eds (2013). "'Āshūrā' (Shī'ism)". *Encyclopaedia of Islam* (Third ed.). ISBN 9789004252684. .
* Momen, M. (1985). *An Introduction to Shi'i Islam*. Yale University Press. ISBN 9780300035315.
* Pinault, D. (2000). „Zaynab bin 'Ali and the Place of the Women of the Households of the First Imāms in Shī'ite Devotional Literature". In Hambly, G. *Women in the Medieval Islamic World: Power, Patronage, and Piety*. Macmillan. ISBN 9780333800355.
* Aghaie, K.S. (2007). „The Passion of 'Ashura in Shiite Islam". In Cornell, V.J. *Voices of Islam* **2**. Praeger. pp. 111Šablonas:Ndash124. ISBN 0275987345.  Nežinomas parametras `|url-access=` ignored (pagalba)
* "Ḥosayn b. 'Ali i. Life and Significance in Shi'ism". *Encyclopaedia Iranica*. **XII/5**. 2004. pp. 493–498. .