| Visbarynaivok. *Wisborienen, Grenzhöhe*rus. *Ливны* |
| --- |
| 

VisbarynaiVisbarynai

54°56′30″š. pl. 22°44′15″r. ilg.﻿ / ﻿54.9418°š. pl. 22.7374°r. ilg.﻿ / 54.9418; 22.7374﻿ (Visbarynai)Koordinatės: 54°56′30″š. pl. 22°44′15″r. ilg.﻿ / ﻿54.9418°š. pl. 22.7374°r. ilg.﻿ / 54.9418; 22.7374﻿ (Visbarynai) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Rusijos vėliava Rusija |
| **Sritis** | Kaliningrado sritis Kaliningrado sritis |
| **Rajonas** | Krasnoznamensko rajonas |

**Visbarynai** (vok. *Wisborienen*, nuo 1938 m. *Grenzhöhe*, rus. *Ливны*) – buvęs kaimas Rytų Prūsijoje, Pilkalnio apskrityje, dabartinės Kaliningrado srities rytinėje dalyje, Lietuvos pasienyje, 24 km į šiaurės rytus nuo Pilkalnio, 16 km į rytus nuo Lazdynų, Šešupės kairiajame krante.

Istorija
--------

Visbarynų kaimo bendruomenė 1927 m.
Nuo 1517 m. minimas *Dewintin*, *Derwinthin* kaimas – bendru vardu vadinamos atskiros sodybos didelėje miškingoje teritorijoje. Tokių kaimų Vokiečių ordino ir Lietuvos pasienyje, taip vadinamoje Dykroje, buvo ir daugiau, daugiausiai prie upių ar aukštumose. Nusistovėjus taikai tarp abiejų valstybių, buvo vykdoma Dykros kolonizacija – kūrėsi nauji ūkiai, kuriuos dažniausiai vadindavo pagal naujakurių vardą ar pavardę. Ilgainiui šie ūkiai tapdavo kaimais, t. y. senojo, didžiojo kaimo vietoje atsirasdavo keletas kompaktiškų, savarankiškų kaimų, senojo kaimo pavadinimas išnykdavo. Tokiu būdu *Dewintin*, *Derwinthin* kaimo vietoje atsirado Visbarynų, Klišių, Simokų kaimai. Pirmąkart savo vardu Visbarynai minimi nuo 1580 m. 1736 m. kaime gyveno 2 vokiškai ir 10 lietuviškai kalbančių šeimų. 1785 m. buvo karališkasis valstiečių kaimas, pasienio gyvenvietė su 21 ugniakuru, 1823 m. – valstiečių kaimas su 92 gyventojais.

1723-1818 m. priklausė Įsruties apskrities Grumbkaukaičių domenų valsčiui, 1818-1945 m. – Pilkalnio apskričiai ir 1874 m. įsteigtam Visbarynų valsčiui, buvo valsčiaus centras. Tikintieji iki 1793 m. priklausė Lazdynų, vėliau – Šilėnų evangelikų liuteronų parapijai. 1905 m. turėjo 58 gyvenamuosius namus, 419 gyventojų. 111 iš jų buvo lietuviai. Kaime buvo mokykla, paštas, malūnas, gaisrinė, muitinė, veikė perkėla per Šešupę. Kaimo pietiniu pakraščiu tekėjo Alksnupė, vakaruose driekėsi Vieškalnių giria. Po Antrojo pasaulinio karo kaimui kartu su kitais aplinkiniais kaimais suteiktas vienas rusiškas pavadinimas, bet paties kaimo neišliko. Nuo 2008 m. jo teritorija priklauso Krasnoznamensko rajono Dobrovolsko kaimo gyvenvietei.

Gyventojai
----------

|  |
| --- |
|  **Demografinė raida tarp 1905 m. ir 1939 m.** |
| **1905 m.** | **1910 m.** | **1933 m.** | **1939 m.** |
| 419 | 392 | 351 | 330 |
| 

| Demografinės raidos histograma |
| --- |
| 
 |

 |

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Aus der Geschichte des Kreises Schloßberg (Pillkallen)*, Erwin Spehr vok.
2. ↑  Dietrich Lange, Geographisches Ortsregister Ostpreußen (2005): Visbarynai vok.
3. 1 2  Visbarynai. Mažosios Lietuvos enciklopedija, T.4 (Rahn-Žvižežeris). Vilnius, Mažosios Lietuvos fondas, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009
4. ↑  Johann Friedrich Goldbeck, Volständige Topographie des Königreichs Preussen, Volständige Topographie vom Litthauischen Kammer=Departement, p.184. Karaliaučius ir Leipcigas, 1785 vok.
5. ↑   Alexander A. Mützell, Leopold Krug, Neues topographisch-statistisch-geographisches Wörterbuch des preussischen Staats, T.5 (T – Z), p.171. Kümmel, Halle, 1823 vok.
6. ↑  Pilkalnio apskrities kaimų sąrašas (1910 m.) vok.
7. ↑  www.verwaltungsgeschichte.de Pilkalnio apskritis vok.