recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 55°19′41″š. pl. 24°00′44″r. ilg.﻿ / ﻿55.3281666°š. pl. 24.0122045°r. ilg.﻿ / 55.3281666; 24.0122045

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia.*

|  Apytalaukio Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Kėdainių |
| **Savivaldybė** | Kėdainių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Apytalaukis |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | XVII a. |
| **Stilius** | barokas |

**Apytalaukio Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Apytalaukio kaime, 5 km į šiaure nuo Kėdainių, prie Nevėžio ir jo kairiojo intako Alkupio santakos. Barokinė, turi renesanso bruožų.

Bažnyčios rūsiuose ir kapinėse palaidoti Apytalaukio savininkų Šiukštų ir Zabielų palikuonys.

Istorija
--------

Pirmoji bažnyčia pastatyta iki 1635 m. fundatorius – grafas Petras Šiukšta. Inventoriuje nurodyta 1642 m. veikianti medinė bažnyčia ir statoma mūrinė. Ji 1674–1677 m. dar nebuvo pastatyta. Karališkasis rotmistras Kazimieras Zaviša su žmona Kristina Mlečkaite XVII a. pabaigoje įrengė altariją. Bažnyčioje pamaldas XVIII a. laikydavo Kėdainių misijos jėzuitai. XVIII a. veikė parapinė mokykla. Bažnyčios inventoriuje 1807 m. minimi 7 registrų vargonėliai; 2 būgnai, 2 voltornos ir 2 dūdos.

1851 m. gautas leidimas pristatyti bokštą. Klebonas V. Mockus ir dvarininkas Titas Šniukšta 1902–1919 m. atstatė mūrinę bažnyčią. Parapijai priklausė Lančiūnavos ir Šventybrasčio filijos. Apytalaukyje klebonavęs Vincentas Rimkevičius (mirė 1934 m.) padėjo knygnešiams, rėmė „Tėvynės sargą". Už tai caro valdžios persekiotas ir baustas.

Architektūra
------------

Bažnyčia barokinė, turi ir renesanso bruožų, lotyniško kryžiaus plano, su dideliu bokštu. Vidų dengia cilindriniai skliautai.

* 
* 
* Apytalaukio bažnyčia 2015 m.Apytalaukio bažnyčia 2015 m.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia.*
Koordinatės: 54°22′33″š. pl. 25°29′55″r. ilg.﻿ / ﻿54.3758°š. pl. 25.4986°r. ilg.﻿ / 54.3758; 25.4986

|  Akmenynės Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Šalčininkų |
| **Savivaldybė** | Šalčininkų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Akmenynė |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1928 m. |

**Akmenynės Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Akmenynės kaime, 11 km į šiaurės rytus nuo Šalčininkų, prie Šalčininkų-Turgelių kelio. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba. Priklauso Turgelių Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapijai.

Istorija
--------

Turgelių bažnyčios vizitacijoje 1830 m. minima unitų bažnyčia su kunigu. 1928 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1945 m. įkurta parapija.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su bokšteliu, 2 žemomis zakristijomis. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Galerija
--------

* 
* 
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Akmenynės Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
Koordinatės: 55°17′38″š. pl. 25°07′28″r. ilg.﻿ / ﻿55.2940°š. pl. 25.1244°r. ilg.﻿ / 55.2940; 25.1244

|  Balninkų Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Ukmergės |
| **Savivaldybė** | Molėtų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Balninkai |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1910 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia.*
**Balninkų Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Balninkų miestelyje, prie Anykščių-Želvos kelio, Piršeno ežero šiauriniame krante. Istoristinė, turi neogotikos, romantizmo architektūros bruožų.

Istorija
--------

Balninkuose iki 1544 m. įsteigta parapija. Pasak jėzuito S. Rostovskio, 1585 m. lietuviškai skaitytos evangelijos ir sakyti pamokslai. Per XVII a. karus parapijos dokumentai sunaikinti.

1676 m. medinė bažnyčia ir klebonija buvo begriūvančios. Anykščių ir Balninkų seniūnas Juozapas Zybergas 1771 m. pastatė naują bažnyčią. Paskirtas nuolatinis kunigas Tomas Polujanas aptvarkė bažnyčią. Ji 1773 m. pašventinta. Klebonas A. Jusis su parapijiečiais 1908–1910 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią. Ją 1921 m. konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. 1911–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

Bažnyčia 2016 m.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos, romantizmo architektūros bruožų, kryžminio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų, skliautuotas. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Balninkų Šv. vyskupo Stanislovo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Balninkų parapija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  Balstogės Šv. Elijašo cerkvė |
| --- |
|  |
| **Dekanatas** | Balstogės stačiatikių dekanatas |
| **Gyvenvietė** | Balstogė |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1970 m. |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Balstogės Šv. Elijašo cerkvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Balstogės Šv. Elijašo cerkvė** (lenk. *Cerkiew św. Eliasza w Białymstoku*) – cerkvė esanti Balstogės mieste, *ul. ks. Stanisława Suchowolca 37* gatvėje. Cerkvė priklauso Balstogės Šv. Proroko Elijašo parapijai. Cerkvė pavadinta Elijo garbei. 1874 m. šioje vietoje buvo pastatyta koplyčia, kurią pastatė rusų baronas *Ridigeris* savo tragiškai žuvusiam sūnui atminti. II pasaulinio karo metu vokiečiai koplyčioje įkūrė ginklų sandėlį. 1946 m. koplyčia buvo iš naujo pašventinta. Sparčiai didėjant gyventojų skaičiui aplinkinėse gyvenvietėse buvo nutarta pradėti naujos cerkvės statybas. 1963-1970 m. buvo pastatyta dabartinė cerkvė, kurios statybos kainavo 1 500 000 zlotų.
| Andžio Koisu |
| --- |
| **Ilgis** | 144 km |
| **Baseino plotas** | 4810 km² |
| **Vidutinis debitas** | (9 km nuo žiočių) 69,6 m³/s |
| **Ištakos** | Rytinė Didžiojo Kaukazo dalis (Gruzija) |
| **Žiotys** | Sulakas (Dagestanas) |
| **Šalys** | Gruzija, Dagestanas |

**Andžio Koisu** (rus. *Андийское Койсу*) – upė Kaukaze, kairysis Sulako intakas.
  
Tai tipiška slenkstėta kalnų upė. Maitinimas mišrus, vyrauja ledynų tirpsmo vandenys. Poplūdis gegužės – rugpjūčio mėn.

Susidaro Gruzijos teritorijoje 1535 m aukštyje susiliejant *Tušetijos Alazaniui* ir *Pirikita Alazaniui*. Upės ilgis nuo Alazanių susiliejimo iki Andžio Koisu susiliejimo su Sulaku (303 m aukštis) – 144 km, ilgis įskaitant Tušetijos Alazanį – 192 km.

Upės vidutinis nuolydis – 8,5 m/km. Kai kurie ruožai visiškai lėkšti, o kai kurie – iki 50 m/km. Statūs ruožai gana trumpi. Upę naudoja vandens turistai. Patyrę gali leisti upe visu jos ilgiu.

Rusija planuoja Dagestano teritorijoje statyti Agvalio hidroelektrinę.

Nuorodos
--------

1. ↑  По Андийскому Койсу
2. ↑  Daghestan Republic Hydropower Industry. Development Outlooks Archyvuota kopija 2007-10-29 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Agvali Hydropower Station Archyvuota kopija 2007-10-30 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 54°33′46″ š. pl. 23°31′48″ r. ilg.﻿ / ﻿54.56278°š. pl. 23.53000°r. ilg.﻿ / 54.56278; 23.53000

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Petro bažnyčia.*

|  Patilčių Šv. Petro Išvadavimo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Marijampolės |
| **Savivaldybė** | Marijampolės savivaldybė |
| **Gyvenvietė** | Patilčiai (Marijampolė) |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 2010 m. |

**Patilčių Šv. Petro Išvadavimo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Patilčių kaime, prie  **A16**  Vilnius–Prienai–Marijampolė  kelio, šalia Igliškėlių kaimo vakarinio pakraščio. 

Naujosios bažnyčios interjeras

Istorija
--------

Kunigo J. Danieliaus rūpesčiu 1920 m. įkurta Patilčių parapija (iš dalies Daukšių, Igliaukos, Marijampolės parapijų kaimų). Pastatyta laikina bažnyčia, klebonija, ūkiniai trobesiai. Vėliau šventorius aptvertas gulsčių lentų tvora, pastatyta stulpinė varpinė. Po Antrojo pasaulinio karo bažnyčiai pristatytas bokštas.

Dar 1940 m. buvo parengtas projektas čia statyti naują, mūrinę bažnyčią, nes senoji medinė buvo tik laikina. Parapijiečiai rengėsi statyti naują bažnyčią, nupirko statybinių medžiagų, bet sovietinės valdžios nurodymu jos buvo panaudotos statant mokyklą.

Senoji bažnyčia buvo nugriauta, nes padarius ekspertizę komisija nusprendė jos neberemontuoti. Maldoms buvo pritaikyta paremontuota senoji klebonija. Patilčių parapiją aptarnavo klebonas Juozas Pečiukonis. 2009-2010 m. buvo pastatyta nauja, šiuolaikinių formų mūrinė bažnyčia.

Naujosios bažnyčios projektą sukūrė architektas Arūnas Lukoševičius. Jos pamatai buvo pašventinti 2009 m. birželio mėn. Jų įrengimui panaudoti akmenys iš 1905 m. pradėtos, bet 1915 m. vokiečių sugriautos Zapyškio bažnyčios. Per pusmetį iškilo sienos ir langai. Pirmosios pamaldos vyko dar statomoje bažnyčioje per šv. Kalėdas ir 2010 m. per šv. Velykas.

Architektūra
------------

Senoji bažnyčia buvo tradicinio gyvenamojo namo formos, stačiakampio plano, vienabokštė.

Galerija
--------

* Senoji bažnyčia su varpine 2007 m.Senoji bažnyčia su varpine 2007 m.
* Naujoji bažnyčiaNaujoji bažnyčia
* Vaizdas į balkonąVaizdas į balkoną

Šaltiniai
---------

1. 1 2 3  Interviu su mons. Juozu Pečiukoniu

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Patilčių Šv. Petro Išvadavimo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Patilčių Šv. Petro Išvadavimo parapija (dekanato inf.) Archyvuota kopija 2018-03-31 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°21′04″š. pl. 25°17′44″r. ilg.﻿ / ﻿55.3510547°š. pl. 25.2956601°r. ilg.﻿ / 55.3510547; 25.2956601

|  Alantos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Anykščių |
| **Savivaldybė** | Molėtų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Alanta |
| **Adresas** | Bažnyčios g. 3 |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1909 m. |
| **Stilius** | neoromanika |

Galinis fasadas
 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia.*
**Alantos Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Alantos miestelyje, prie kelio  **119**  Molėtai–Anykščiai , Virintos dešiniajame krante. Neoromaninė.

Istorija
--------

Pirmoji Alantos bažnyčia ar koplyčia pastatyta apie 1504 m. Jokūbas Astikas Alantos bažnyčiai 1534 m. dovanojo Dapkūniškių palivarką su smukle, dešimtinę iš Alantos (Naujasodžio) dvaro ir kitų žemių. Jurgis Astikas 1575 m. vietoj dešimtinės bažnyčiai dovanojo naujų žemių. Per 1656 m. marą visi Alantos kunigai išmirė. Tada bažnytinius reikmenis pasiėmė dvaras. Didysis altorius išvežtas į Kavarsko bažnyčią. 1658 m. vėl paskirtas kunigas.

1675 m. bažnyčia buvo kryžminio plano, be bokštų, su dviem šoninėmis koplyčiomis, kurių viena restauruota, kita sena, apleista. Bažnyčia laikinai dengta šiaudais (čerpių stogą nuardė Kristupas Radvila ir jomis apdengė Biržų rotušę). Altarijai 1682 m. dovanoti Džiugų ir Luciūnų kaimai. Klebonijai 1818 m. priklausė Duobinių ir Kazlų kaimai. Klebono Antano Mažeikos rūpesčiu bažnyčia 1827 m. pailginta, vėliau perstatyti altoriai.

1903 m. patvirtintas naujos mūrinės bažnyčios projektas, paruoštas švedų tautybės architekto Karlo Eduardo Strandmanno (sąmatinė vertė 37 396 rb). Nuo 1904 iki 1909 m. išmūryta bažnyčia, ištinkuota presbiterija, pastatytas senosios bažnyčios altorius ir pradėtos laikyti pamaldos. Baigta 1912 m. Statyba rūpinosi klebonas Domininkas Vainauskis. Bažnyčia įrengta po Pirmojo pasaulinio karo.

1915 m. vokiečiai pasiėmė vargonų metalines dalis. 1921 m. bažnyčią konsekravo vyskupas Pranciškus Karevičius. 1929–1931 m. perstatyti altoriai. Klebono Adomo Vyšniausko rūpesčiu 1937 m. meistrai Benediktas ir Pranas Zakarkos atnaujino ir perdažė bažnyčios vidų, koplyčiai nutapė paveikslų. 1944 m. apardyti bokštai, sienos. Vėliau bažnyčia suremontuota. Klebonas Konstantinas Šimašis (1888–1955) 1951 m. suimtas ir nuteistas 10 m. kalėti.

Alantos klebonas Sigitas Sudentas buvo prezidento A. Brazausko nuodėmklausys.

Architektūra
------------

Bažnyčia neoromaninė, lotyniško kryžiaus plano, halinė, su pusapskrite apside, dviem 51 m aukščio fasado bokštais. Vidus 3 navų. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

Nuorodos
--------

* Alantos parapija Archyvuota kopija 2012-03-27 iš Wayback Machine projekto.

Nuotraukos
----------

* 
* Kristaus skulptūraKristaus skulptūra
* Bažnyčios šiaurinis bokštasBažnyčios šiaurinis bokštas
Koordinatės: 55°21′45″š. pl. 23°22′02″r. ilg.﻿ / ﻿55.36257°š. pl. 23.367091°r. ilg.﻿ / 55.36257; 23.367091

|  Betygalos Šv. Mikalojaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Raseinių |
| **Savivaldybė** | Raseinių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Betygala |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1930 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Mikalojaus bažnyčia.*
**Betygalos Šv. Mikalojaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Betygalos miestelyje. Neobarokinė, turi neoklasicizmo bruožų.

Betygalos Šv. Mikalojaus parapijoje yra antroji bažnyčia – Ugionių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia, taip pat Ugionių, Betygalos (Pilkalnio) kapinių ir Betygalos piliakalnio koplyčios.

Fasadinė pusė

Istorija
--------

Betygaloje 1416 m. pastatyta medinė bažnyčia. Mita Višginaitė 1504 m. įkūrė altariją ir ją aprūpino. Klebonijai 1505 m. dovanotas Betygalos miestelis. Žygimantas Senasis 1516 m. leido klebonui pastatyti 5 smukles ir iš jų imti pelną. 1524 m. įsteigta kita altarija. Apie 1567 m. bažnyčia buvo apleista, be kunigo. 1579 m. minima parapinė mokykla. Klebonijos valdos 1639 m. perduotos naujai įsteigtai dekanų prelatijai.

1841 m. bažnyčia buvo gerai aprūpinta: jai priklausė 49 valakai ir 3 margai žemės, 34 baudžiauninkai. Betygaloje gyveno 3 kunigai. Klebonas Anupras Šrėderis su parapijiečiais 1851 m. pastatė naują medinę bažnyčią. A. Šrėderis 1863 m. bažnyčioje perskaitė sukilėlių manifestą. Už tai buvo ištremtas į Nerčinską (Čitos gubernija). XIX a. antrojoje pusėje pastatyta prieglauda. 1903 m. pastatyta mūrinė prieglauda. 1908–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius.

1915 m. sudegus bažnyčiai, ji įrengta buvusiame mūriniame skolinamosios taupomosios kasos pastate. Klebono Pr. Janulaičio rūpesčiu 1925–1930 m. pagal architekto Vladimiro Dubeneckio projektą pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia. Ją 1932 m. konsekravo arkivyskupas Juozapas Skvireckas.

Architektūra
------------

Bažnyčia neobarokinė, turi neoklasicizmo bruožų, bazilikinė, su aukštu cokoliu. Vidus 3 navų, atskirtų pilioriais. Greta bažnyčios – aukšta varpinė. Ji su bažnyčia sujungta vienos arkos atvira galerija su baliustrada. Šventoriuje palaidotas Betygalos klebonas Juozas Varvuolis (1938–1989; Betygaloje nuo 1978 m.). Yra B. Pundziaus skulptūrų.

Galerija
--------

* Bažnyčia su varpineBažnyčia su varpine
* Šoninis fasadasŠoninis fasadas
* ApsidėApsidė
* Vidurinė navaVidurinė nava
* Vaizdas į balkonąVaizdas į balkoną
* Bokštelio kryžiusBokštelio kryžius

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Betygalos Šv. Mikalojaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Betygalos Šv. Mikalojaus parapija
Koordinatės: 55°53′06″š. pl. 25°56′29″r. ilg.﻿ / ﻿55.8848839°š. pl. 25.9414502°r. ilg.﻿ / 55.8848839; 25.9414502


|  Aleksandravėlės Šv. Pranciškaus Serafiškojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Rokiškio |
| **Savivaldybė** | Rokiškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Aleksandravėlė |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1796 m. |
| **Stilius** | klasicizmas |

**Aleksandravėlės Šv. Pranciškaus Serafiškojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Aleksandravėlės kaime, prie Obelių–Zarasų kelio.

Istorija
--------

Bendras vaizdas
Varpinė
1789 m. spalio 22 d. nuncijus leido įrengti parapiją ir statyti bažnyčią (anksčiau parapijai priklausė ir Antazavė). Dabartinę mūrinę bažnyčią 1782–1796 m. pastatė Aleksandravėlės dvaro sodybos savininkas Ignotas Morikonis. 1795 m. įsteigta parapija, paskirtas klebonas. Klebonija buvo mūrinė, vėliau pastatyta medinė. 1832 m. bažnyčiai priklausė 1,5 valako žemės. XIX a. antrojoje pusėje Aleksandravėlėje 30 metų klebonavo Pranas Savickas (1778–1863), rašęs eiles. Kapinių koplyčioje ginklus slėpdavo 1863 m. sukilėliai. Bažnyčiai 1940 m. pradžioje priklausė 30 ha žemės.

2007 m. rugsėjo 11 dieną buvo baigti Aleksandravėlės bažnyčios remonto darbai, per kuriuos buvo sutvarkytas ir perdažytas bažnyčios fasadas.

Architektūra
------------

Bažnyčia klasicistinė (30×15 m), su bokšteliu ant kraigo. Turi 3 altorius. Nedidelio šventoriaus (40x30 m) tvora akmenų mūro, jo kampuose yra 2 mūrinės varpinės (9 m aukščio).

Nuorodos
--------

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2009-05-30 iš Wayback Machine projekto.
* Archyvuota kopija 2007-08-13 iš Wayback Machine projekto.
* Aleksandravėlės Šv. Pranciškaus Serafiškojo bažnyčia
Koordinatės: 15°27′ p. pl. 146°19′ v. ilg.﻿ / ﻿15.450°š. pl. 146.317°r. ilg.﻿ / 15.450; 146.317

Apataki iš kosmoso
**Apataki** – koralinis atolas Prancūzijos Polinezijoje, Tuamotu salyno šiaurės vakaruose, Paliserio grupėje, 370 km į šiaurės rytus nuo Taičio, 19 km į pietryčius nuo Arutua. Įeina į Arutua komuną. Sausumos plotas – 20 km². 429 gyventojai (2002 m.). Gyventojų tankumas – 21 žm./km². Svarbiausia gyvenvietė – Niutahi.

Atolas stačiakampės formos, 64 km ilgio ir 47 km pločio. Didžiausios salelės yra šiaurės vakaruose ir rytuose. Lagūnos plotas 706 km². Lagūną su vandenynu jungia dvi laivybinės protakos (vakarinėje pusėje). Yra oro uostas. Turizmas (ypač povandeninis nardymas), kopros gavyba ir eksportas, vanilės, pandanų auginimas. Maistui naudojami jamsai, duonmedžiai, taras, tropiniai vaisiai.

Apataki atolą 1722 m. atrado olandų jūrininkas Jakob Roggeveen. 1774 m. salą aplankė Džeimsas Kukas.

Nuorodos
--------

* Žemėlapis Archyvuota kopija 2007-03-11 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°36′49″š. pl. 22°32′12″r. ilg.﻿ / ﻿55.61361°š. pl. 22.53668°r. ilg.﻿ / 55.61361; 22.53668


|  Pašilės Šv. Jurgio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Kelmės |
| **Savivaldybė** | Kelmės rajonas |
| **Gyvenvietė** | Pašilė |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1883 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. Jurgio bažnyčia.*
**Pašilės Šv. Jurgio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Pašilės miestelyje, 8 km į šiaurės rytus nuo Kaltinėnų. Liaudies architektūros formų.

Istorija
--------

Koplytstulpis pirmosios bažnyčios 200 m. jubiliejui (1981)
Dvarininkas Jurgis Jucevičius 1781 m. pastatė medinę bažnyčią. Ji buvo Kaltinėnų parapijos filija. 1795 m. įkurta parapija, bažnyčiai dovanotas žemės sklypas. 1863 m. minima parapinė mokykla. 1883 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1908–1913 m. veikė „Saulės" draugijos mokykla.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, kryžminio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi medinė varpinė, kurioje XX a. 8 deš. buvo trys varpai (vienas lietas 1620 m. kiti du – 1795 m.).

Šventoriuje iš natūralių riedulių įrengta Lurdo grota.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Lankytinos vietos Kražių seniūnijoje". *Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centras*. Suarchyvuotas originalas 2016-04-16. Nuoroda tikrinta 2016-04-16.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pašilės Šv. Jurgio bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Pašilės Šv. Jurgio parapija (dekanato inf.)
* Bažnytiniai dokumentai
**Aleksandar Čavrić**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Aleksandaras Čavričius  Александар Чаврић |
| Gimimo data | 1994 m. gegužės 18 d. (28 metai) |
| Gimimo vieta | Vukovaras, Serbija |
| Ūgis | 186 cm |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | ŠK Slovan Bratislava |
| **Numeris** | 77 |
| **Pozicija** | saugas, puolėjas |
| Jaunimo klubai |
|  | FK Proleter Zrenjanin  Banat Zrenjanin |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2011–2012  2012–2014  2014–2016  2015–2016  2016– | FK Banat Zrenjanin OFK Beograd  KRC Genk → Aarhus GF (skol.)  Slovan | 011 00(1)054 0(14)018 00(0)019 00(1)149 0(32) |
| \* Skaičiuojama tik pasirodymai ir įvarčiai vietinėje lygoje Duomenys 2022 m. lapkričio 3 d.. |

**Aleksandaras Čavričius** (*Александар Чаврић*; g. 1994 m. gegužės 18 d.) – futbolininkas iš Serbijos, saugas (vingris), puolėjas. Kitados atstovavo Serbijos jaunimo rinktinėms.

Karjera
-------

Futbolininko karjerą pradėjo Serbijoje. Vėliau rungtyniavo Belgijoje, Danijoje ir Slovakijoje.

2011–2012 m. sezone priklausė FK Banat Zrenjanin. 2012–2014 m. atstovavo OFK Beograd.

Nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. priklausė belgų KRC Genk, o nuo 2015 m. rugpjūčio mėn. nuomos pagrindais rungtyniavo Danijoje, kur atstovavo Aarhus GF.

2016 m. rugsėjo mėn. perėjo į ŠK Slovan Bratislava (Slovakija). Su šiuo klubu buvo pasirašyta ketverių metų sutartis, kuri vėliau buvo pratęsta.

2022 m. spalio 3 d. LFF stadione, Vilniuje pelnė du įvarčius į „Žalgirio" klubo vartus.

Laimėjimai
----------

### su Slovan Bratislava

Čempionas (4)2018–2019, 2019–2020, 2020–2021, 2021–2022 m.
Slovakijos futbolo taurė (4)2016–2017, 2017–2018, 2019–2020, 2020–2021 m.
### asmeniniai

*

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑   Archyvuota kopija 2018-10-05 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑   Archyvuota kopija 2018-10-05 iš Wayback Machine projekto.
4. ↑
5. ↑

Nuorodos
--------

* Soccerway
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

|  Bočkų Dievo Motinos cerkvė |
| --- |
|  |
| **Dekanatas** | Bielsk Podlasko stačiatikių dekanatas |
| **Savivaldybė** | Bočkų valsčius |
| **Gyvenvietė** | Bočkai |
| **Statybinė medžiaga** | mūras |
| **Pastatyta** | 1828 m. |
| **Stilius** | klasicizmas |

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Bočkų Dievo Motinos cerkvė** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

**Bočkų Dievo Motinos cerkvė** (lenk. *Cerkiew Zaśnięcia Matki Bożej w Boćkach*) – cerkvė, esanti Bočkų kaime. Cerkvė priklauso Bočkų Dievo Motinos parapijai. Cerkvė pastatyta 1765–1828 metais. 1765 m. buvo pradėta statyti kaip katalikų bažnyčia, bet Rusijos imperijos laikais pastatyta jau kaip stačiatikių cerkvė. Šventovės statybas fundavo vienas iš Baro konfederacijos vadų Joachimas Karolis Potockis. 2003 m. gegužės 12 d. cerkvė buvo įtraukta į Palenkės vaivadijos saugomų istorijos paminklų sąrašą.
Koordinatės: 55°54′21″š. pl. 24°48′02″r. ilg.﻿ / ﻿55.9058845°š. pl. 24.8005948°r. ilg.﻿ / 55.9058845; 24.8005948

 *Kitos reikšmės – Šv. Hiacinto (Jackaus) bažnyčia.*

|  Antašavos Šv. Hiacinto (Jackaus) bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Kupiškio |
| **Savivaldybė** | Kupiškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Antašava |
| **Adresas** | Vabalninko g. 7 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1862 m. |

**Antašavos Šv. Hiacinto (Jackaus) bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Antašavos miestelyje, prie kelio  **124**  Kupiškis–Vabalninkas–Biržai . Netradicinių formų. Parapijoje yra Uoginių Šv. Marijos Magdalietės ir Gikonių Šv. Lauryno koplyčios.

Istorija
--------

Papyvesyje (taip iki XVIII a. pab. buvo vadinama Antašava) Antašavo dvaro savininkas Jackus Antašauskis kapinėse 1793 m. pastatė medinę bažnyčią. Jo rūpesčiu pastatyta mūrinė klebonija (archit. Mykolas Šulcas). Pradėtos naujos bažnyčios statybą sutrukdė 1812 m. prasidėjęs Rusijos ir Prancūzijos karas. Klebono Albino Rubavičiaus iniciatyva 1862 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia (buvo Vabalninko filija). 1870 m. – mūrinė varpinė. 1905 m. pristatyta zakristija. 1906 m. įkurta parapija.

1927 m. bažnyčia gavo 8 ha žemės Salamiesčio dvaro sodyboje, vėliau buvo sukeista – gauti 8 ha prie Antašavos. 1928–1940 m. klebonavęs Juozapas Čepėnas (1880–1976) atnaujino ir išdažė bažnyčios vidų.

Architektūra
------------

Bažnyčia netradicinių formų (stogo kampuose stiebiasi du masyvūs bokštai), stačiakampio plano (20 × 10 m), vienanavė. Šventoriuje yra mūrinė varpinė, senos kapinės.

Vargonai
--------

Antašavos bažnyčia buvo pastatyta 1862 m. todėl tikėtina, kad vargonai pastatyti panašiu metu. Antašavos kaimas yra visiškai netoli Alizavos kaimo, kuriame stovi panašaus laikmečio, analogiško klasicistinio stiliaus ir prospekto struktūros vargonai (1856?).

Vargonų prospekto modelis yra klasicistinė trijų bokštų prospekto su centrine žemiausia dalimi atmaina, jai taip pat priskiriami Švėkšnos evangelikų liuteronų (XIX a. pr.), Pajūrio (XIX a. I p.), Surviliškio (XIX a. I p.), Židikų (~1830), Nidermuižos (1811, Latvija), Tenenių (~1841), Šaukoto (1843), Alizavos (1856?), Vadaktėlių (~1830) ir Saldutiškio (XIX a. pr.) bažnyčių vargonų prospektai.

1989 m. vargonus remontavo meistras Antanas Šauklys iš Panevėžio. Griežykla yra kairėje vargonų pusėje. Dumplės lygiagretinės, neoriginalios. Dalis vamzdžių, oro skirstymo dėžė, mechanika yra autentiški.

Vargonai įtraukti į Kultūros vertybių registrą (u. k. 12504) Archyvuota kopija 2016-11-19 iš Wayback Machine projekto.

* VartaiVartai
* VarpinėVarpinė

Šaltiniai
---------

1. ↑

Nuorodos
--------

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2016-03-05 iš Wayback Machine projekto.
* Antašavos Šv. Hiacinto Jackaus bažnyčia
*Kitos reikšmės – Šv. Liudviko bažnyčia.*
Koordinatės: 54°24′17″š. pl. 24°03′28″r. ilg.﻿ / ﻿54.404612°š. pl. 24.057829°r. ilg.﻿ / 54.404612; 24.057829


|  Alytaus Šv. Liudviko bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Alytaus |
| **Savivaldybė** | Alytaus miestas |
| **Gyvenvietė** | Alytus |
| **Adresas** | Panemuninkėlių g. 7 |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1820 m. |
| **Stilius** | klasicizmas |

**Alytaus Šv. Liudviko bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Alytuje I, Nemuno dešiniajame krante.

Parapijoje veikia Venciūnų koplyčia.

Istorija
--------

Lietuvos maršalka ir Trakų vaivada, Alytaus dvaro savininkas Jonas Zaberezinskis iki 1520 m. pastatydino bažnyčią. 1524 m. įkurta parapija. Kurį laiką bažnyčią lankė abiejų miesto dalių katalikai. Pagal fundacijos aktą bažnyčios vikaras privalėjo mokėti lietuvių kalbą. 1658 m. bažnyčia atstatyta. 1763 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia. 1773 m. įsteigta parapinė mokykla. 1810 m. bažnyčia, mieste kilus gaisrui, sudegė.

1818–1820 m. klebonas Liudvikas Kaminskas su parapijiečiais pastatė dabartinę bažnyčią. Iki 1842 m. klebonijai priklausė Skraičionių kaimas. 1910 m. paskirtas klebonas Konstantinas Paulavičius 1930 m. bažnyčią išplėtė ir suremontavo. Buvo pristatytas bokštelis, šventoriaus tvora sumūryta iš akmenų.

1941 m. birželio 24 d. hitlerininkai sušaudė kleboną K. Paulavičių ir vikarą Vincentą Mazurkevičių. Jie palaidoti šventoriuje; pastatytas Rūpintojėlis. Per Antrąjį pasaulinį karą apgriauta bažnyčia ir bokštas kunigo Leono Jakubausko rūpesčiu apie 1957 m. atstatyti.

Architektūra
------------

Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, su žemu masyviu bokštu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas nuo 1956 m. iki mirties čia kunigavęs Bronislovas Novelskis (1905–1991 m.).

* 
*

Literatūra
----------

* Alytaus Šv. Liudviko bažnyčios istorija (sud. Anelė Kalašnikovienė). – V.: Petro ofsetas, 2009. – 236 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-815-92-1

Nuorodos
--------

* Alytaus šv. Liudviko bažnyčia
Koordinatės: 55°34′17″š. pl. 23°52′06″r. ilg.﻿ / ﻿55.571437°š. pl. 23.868361°r. ilg.﻿ / 55.571437; 23.868361


|  Pociūnėlių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Radviliškio |
| **Savivaldybė** | Radviliškio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Pociūnėliai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1805 m. |
| **Stilius** | liaudies architektūros |
| **Klebonas** | Kęstutis Švabinskas |

 *Kitos reikšmės – Sąrašas:Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios.*
**Pociūnėlių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Pociūnėlių miestelyje, prie Grinkiškio–Krekenavos kelio. Liaudies architektūros formų.

Istorija
--------

Pociūnėlių bajorkaimyje iki 1782 m. pastatyta koplyčia. Bajorai jai dovanojo žemės (dokumentai 1799 m. patvirtinti). Koplyčia 1782 m, tapo Baisogalos parapijos filija (nuo tų metų pradėtos rašyti ir metrikų knygos).

1792 m. įsteigta altarija. Bažnyčia 1805 m. perstatyta ir padidinta. Tauginaičių-Antanavos dvaro savininkas jai dovanojo 6 margus žemės. Vyskupas Motiejus Valančius 1856 m. bažnyčiai paskelbė Šv. Jono ir Šv. Martyno atlaidus. Pociūnėlių filialistas kunigas Vincentas Norvaiša už sukilėlių rėmimą 1863 m. uždarytas į Kauno kalėjimą. Jam, pasmerktam mirti, iš kalėjimo pavyko pabėgti.

Lietuvos katalikų bažnyčios kronika mini, kad administratorius kunigas Antanas Jokūbauskas 1976 m. už vaikų katekizavimą nubaustas 50 rb. Jam 1977 m. valdžia trukdė remontuoti bažnyčią.

Architektūra
------------

Bažnyčia medinė, liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, vienabokštė, su apside ir šoninėmis zakristijomis. Yra 3 altoriai. Šalia stovi dviejų tarpsnių medinė varpinė.

* 2019 m.
* Pagrindiniai vartai (nuo miestelio pusės)
* Nuo kapų pusės
* Smailės kryžius

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pociūnėlių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑  Radviliškio dekanatas[neveikianti nuoroda]
2. ↑  „Radviliškio rajono savivaldybė - Skėmių seniūnija". *radviliskis.lt*. 2016-03-01. Suarchyvuota iš originalo 2016-04-24. Nuoroda tikrinta 2016-04-24.
Koordinatės: 55°15′58″š. pl. 23°28′04″r. ilg.﻿ / ﻿55.266019°š. pl. 23.467642°r. ilg.﻿ / 55.266019; 23.467642

 *Kitos reikšmės – Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia.*

|  Ariogalos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kauno |
| **Dekanatas** | Raseinių |
| **Savivaldybė** | Raseinių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Ariogala |
| **Adresas** | Taurupio g. 3 |
| **Statybinė medžiaga** | plytų mūras |
| **Pastatyta** | 1939 m. |

**Ariogalos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Ariogaloje. Istoristinė, turi neoklasicizmo ir neobaroko bruožų.

Parapijoje yra Ariogalos Daugirdų ir Partizanų koplyčios.

Interjeras

Istorija
--------

Pirmoji Ariogalos bažnyčia pastatyta apie 1416 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto iniciatyva. Jai 1542 m. dovanota jurisdika miestelyje, 7 šeimos, 3 neapgyvendinti žemės sklypai, kuriuose vėliau įsikūrė Kunigiškių kaimas. 1547 m. bažnyčia atstatyta. XVI a. veikė parapinė mokykla.

Zigmantas Vaza 1609 m. įsakė Ariogalos tijūnui Sebastijonui Kęstortui baigti statyti ir remontuoti Ariogalos bažnyčią, mat ji prieš keletą metų pastatyta, tačiau esanti be stogo ir pūvanti. Bažnyčia 1690 m. sudegė, apie 1726 m. atstatyta. Ji 1807 m. vėl sudegė, 1813 m. atstatyta.

1852 m. bažnyčia pailginta. Poetas kunigas Anupras Jasevičius bažnyčioje 1863 m. perskaitė sukilėlių atsišaukimą. Už tai ištremtas, 1884 m. grįžo į Ilūkstę (Latvija). Vartotojų draugijos patalpose 1907 m. įsteigta „Saulės" draugijos mokykla.

1909–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Bažnyčia 1915 m. sudegė. Pamaldos laikytos kitame mūriniame pastate. Kunigo Antano Simanavičiaus rūpinimusi, parapijiečių ir kitų aukomis 1926–1939 m. pagal šveicaro architekto Pejerio (Peyer) projektą, vadovaujant Graudui ir Pukiui, pastatyta dabartinė mūrinė bažnyčia (kaip architektas taip pat nurodomas Vladimiras Dubeneckis). Ją 1939 m. konsekravo arkivyskupas Juozapas Skvireckas.

Architektūra
------------

Bažnyčia istoristinė, turi neoklasicizmo ir neobaroko bruožų, stačiakampio plano, bazilikinė, dvibokštė. Vidus 3 navų. Manoma, kad didysis altorius po 1930 m. atkeltas iš Kauno Šv. Mikalojaus bažnyčios.

Galerija
--------

* 2018 m.2018 m.
* Vaizdas nuo gatvėsVaizdas nuo gatvės
* Pagrindinis altoriusPagrindinis altorius
* Šoninis altoriusŠoninis altorius
* Vaizdas į balkonąVaizdas į balkoną
* Lurdas šventoriujeLurdas šventoriuje

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Ariogalos miesto seniūnija". *ariogala.lt*. 2010-01-21. Suarchyvuotas originalas 2016-03-16. Nuoroda tikrinta 2016-04-17.

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Ariogalos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Ariogalos parapija
* Apie Ariogalos parapiją arkivyskupijos svetainėje
* Ariogalos Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia (panoramos)
Koordinatės: 54°14′53″š. pl. 25°10′13″r. ilg.﻿ / ﻿54.2479268°š. pl. 25.1702595°r. ilg.﻿ / 54.2479268; 25.1702595

 *Kitos reikšmės – Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia.*

|  Butrimonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilniaus |
| **Dekanatas** | Šalčininkų |
| **Savivaldybė** | Šalčininkų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Butrimonys (Šalčininkai) |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1799 m. |
| **Stilius** | klasicizmas su baroko elementais |

**Butrimonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Butrimonių kaime, 15 km į šiaurės rytus nuo Eišiškių. Pamaldos laikomos tik lenkų kalba.

Istorija
--------

Baronas Jonas Šreteris Butrimonyse 1799 m. pastatė medinę bažnyčią. Ji buvo Benekainių parapijos filija. Bažnyčia 1890 m. atnaujinta. 1906 m. įkurta parapija. Kunigas Jonas Žemaitis 1904 m. pamokslus pradėjo sakyti lietuviškai. 1907 m. po pamaldų bažnyčioje lietuviškai giedojusius parapijiečius užpuolė lenkai. Kilo muštynės. Po to pamokslai lietuvių kalba nesakyti. 1937 m. pamaldos pradėtos laikyti ir lietuvių kalba. 1927 m. bažnyčia restauruota.

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, vienabokštė, su žema šonine zakristija. Vienanavė, turi 3 altorius. Šventoriuje stovi varpinė (apačia tinkuoto mūro, viršus medinis). Jo tvora akmenų mūro.

* 
* 
* Šventoriuje – antkapiai, varpinėŠventoriuje – antkapiai, varpinė

Nuorodos
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Butrimonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Butrimonių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia
Koordinatės: 55°58′30″š. pl. 24°40′00″r. ilg.﻿ / ﻿55.974968°š. pl. 24.666672°r. ilg.﻿ / 55.974968; 24.666672


|  Ančiškių koplyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Biržų |
| **Savivaldybė** | Biržų rajonas |
| **Gyvenvietė** | Ančiškiai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1736 m. |

**Ančiškių Šv. Jokūbo koplyčia** – koplyčia, esanti Ančiškiuose, Biržų rajone, 5 km į vakarus nuo Vabalninko, prie kelio  **1319**  Strazdžiai–Anciškiai . Koplyčia stūkso gyvenvietės šiauriniame pakraštyje, ją supa senosios kaimo kapinaitės, aptvertos neaukšta akmenų mūro tvora su arkiniais įėjimo vartais. Ančiškiuose Šv. Jokūbo koplyčia, pasak istorijos šaltinių, pastatyta 1736 m. kaimo gyventojų. Atnaujinta 2005-2008 m.

Priklauso Vabalninko Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapijai, yra viena iš veikiančių ir prižiūrimų medinių koplyčių Vabalninko seniūnijoje, įtraukta į turistinį maršrutą „Biržų krašto medinės bažnyčios ir koplyčios". Čia vyksta atlaidai, pamaldos, laidotuvės. Tradiciniai Šv. Jokūbo atlaidai sukviečia buvusius ir dabartinius ančiškiečius ir aplinkinių kaimų gyventojus.

Architektūra
------------

Koplyčios priekyje kyšo plokščia choro siena su frontonu, paremta žemais kresnais stulpeliais. Tai gana plačiai Lietuvoje paplitusių koplyčių tipas. 

* Gale – trikampė apsidė
* Viduje

Šaltiniai
---------

1. ↑  Vabalninko Švč. M. Marijos Ėmimo į dangų parapija Archyvuota kopija 2010-06-18 iš Wayback Machine projekto.
2. ↑  Biržų TIC maršrutai Archyvuota kopija 2014-10-29 iš Wayback Machine projekto.
3. ↑  Ančiškiuose – Šv. Jokūbo atlaidai Archyvuota kopija 2014-11-08 iš Wayback Machine projekto.
Koordinatės: 55°52′52″š. pl. 23°12′11″r. ilg.﻿ / ﻿55.881014°š. pl. 23.202929°r. ilg.﻿ / 55.881014; 23.202929

 *Kitos reikšmės – Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.*

|  Aukštelkės Šv. Antano Paduviečio bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Šiaulių |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Aukštelkė |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | 1932 m. |
| **Stilius** | neobarokas |

**Aukštelkės Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Aukštelkės kaime, kelių  **A12**  Ryga–Šiauliai–Tauragė–Kaliningradas  ir Aukštelkė – Sauginiai – Kuršėnai sankryžoje.

Istorija
--------

Aukštelkės bažnyčia naktį
Apie 1764 m. Aukštelkės dvare pastatyta koplyčia. Antano Radavičiaus rūpesčiu 1885 m. pastatyta mūrinė koplyčia. priklausė Šiaulių parapijai, ją aptarnavo Šiaulių kunigai. Audra 1903 m. nuplėšė koplyčios stogą, 1905 m. ji suremontuota, sutvirtinti pamatai. 1915 m. Pirmojo pasaulinio karo mūšiuose sugriauta.

Visuomenės veikėjas kunigas Vincentas Jarulaitis (1859–1939 m. palaidotas Aukštelkėje) 1932 m. koplyčią atstatė. Jai 1935 m. dovanota 19 ha žemės. Po Antrojo pasaulinio karo koplyčią imta vadinti bažnyčia. 1967 m. ji suremontuota.

Architektūra
------------

Bažnyčia neobarokinė, turi neoklasicizmo architektūros bruožų, stačiakampio plano, bebokštė, su trisiene apside, vienanavė.

Šventoriuje palaidotas iš Aukštelkės parapijos kilęs kunigas Vaclovas Tamoševičius (1912–1991 m.), karo ir pokario metais kalintas.

* Angelo skulptūra prie pagrindinio įėjimo vakariniame fasade
* Koplytstulpis prie bažnyčios
* Pietinis bažnyčios fasadas
* Priekis 2015 m.
* Bažnyčios apsidė
* Bažnyčia nuo Sauginių kelio

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Aukštelkės Šv. Antano Paduviečio bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Bažnyčios nuotraukų galerija[neveikianti nuoroda]
*Kitos reikšmės – Švč. Mergelės Marijos bažnyčia.*
Koordinatės: 54°24′00″š. pl. 24°00′38″r. ilg.﻿ / ﻿54.399889°š. pl. 24.010667°r. ilg.﻿ / 54.399889; 24.010667


|  Alytaus Švč. M. Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Vilkaviškio |
| **Dekanatas** | Alytaus |
| **Savivaldybė** | Alytaus miestas |
| **Gyvenvietė** | Alytus |
| **Adresas** | Jurgiškių g. 4 |
| **Pastatyta** | 2001 m. |

**Alytaus Švč. M. Marijos Krikščionių Pagalbos bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Alytuje. Tai naujausia Alytaus bažnyčia. Pradėta statyti 1991 m. ir pastatyta 2001 m.

Istorija
--------

Apie naujos bažnyčios Alytuje statymą pradėta rūpintis 1988 m. Tada įkurtas Alytaus Vidzgirio religinės bendruomenės bažnytinis komitetas. Jos nariai tuo metu priklausė vienintelei Alytaus mieste Vilkaviškio vyskupijos Šv. Angelų Sarbų parapijai. Šios parapijos klebonas buvo kun. Pranas Račiūnas. 1989 m. spalio 30 d. Alytaus dekanu ir šv. Angelų Sargų parapijos klebonu paskiriamas kunigas salezietis Petras Dumbliauskas, kuris suteikė parapijai „Švč. M. Marijos Krikščionių Pagalbos" titulą ir rūpinosi parapijos namų statyba.

1991 m. spalio mėn. pradėti naujos bažnyčios statybos pirmieji darbai tiesiant komunikacijas, įrengiant kolektorių po Jurgiškių gatve, statant gelžbetoninius šulinius, tiesiant elektros kabelį. 1992 m. spalio mėn. įvyko bažnyčios kertinio akmens pašventinimas.

1993 m. gegužės 30 d. kun. Leonas Jakimavičius paskirtas parapijos klebonu. Paskyrimo tikslas – kurti naujai įsteigtos parapijos bendruomenę ir statyti Dievo namus – bažnyčią. Paskyrimo metu jau buvo išrinktas naujai bažnyčiai statyti sklypas ir pradėta statyti parapijos namai – klebonija. 

Alytaus Marijos Krikščionių Pagalbos parapijoje pirmos šv. Mišios, pirmieji pakrikštyti kūdikiai ir pirmos sutuoktos poros buvo Alytaus Likiškėlių vidurinės mokyklos sporto salėje.

1995m. birželio mėn. išbetonuotas pirmasis naujosios bažnyčios pamatų polius. Darbus vykdė AB „Alvista".

2001 m. rugpjūčio 26 d. naujai pastatytą bažnyčią, šv. Mišias aukojant 23 kunigams, pašventino ir konsekravo vyskupas Juozas Žemaitis.

Architektūra
------------

Bažnyčios eksterjero stilius būdingas skandinaviškoms bažnyčioms. Bažnyčios projekto autoriai – architektai Kęstutis Kisielius, Kęstutis Pempė, Gytis Ramunis.

Nuorodos
--------

* Parapijos puslapis Archyvuota kopija 2014-12-19 iš Wayback Machine projekto.
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia.*
Koordinatės: 54°19′20.3″ š. pl. 24°30′40.6″ r. ilg.﻿ / ﻿54.322306°š. pl. 24.511278°r. ilg.﻿ / 54.322306; 24.511278

|  Babriškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Kaišiadorių |
| **Dekanatas** | Merkinės |
| **Savivaldybė** | Varėnos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Babriškės (Varėna) |
| **Statybinė medžiaga** | akmenų mūras |
| **Pastatyta** | 1838 m. |

**Babriškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Babriškių kaime, netoli Alytaus-Varėnos kelio, Varėnės dešiniajame krante. Klasicistinių proporcijų.

Istorija
--------

Kaime 1724 m. buvo koplyčia. 1838 m. Rosochackis kapinėse pastatė akmenų mūro koplyčią. Joje kartais buvo laikomos pamaldos. Babriškėse 1942 m. apsigyveno vienuolis marijonas kunigas Juozas Rakickas. Jis prie koplyčios pristatė medinę zakristiją, pastatė kuklią kleboniją. 1944 m. sudegus Varėnos I bažnyčiai, parapija perkelta į Babriškes. Suremontuota koplyčia tapo bažnyčia. Bažnyčios šventoriuje palaidoti Nepriklausomybės karo didvyriai Vyties Kryžiaus kavalieriai Zenonas Miklušis (1900–1971) ir Juozas Valickas (1896–1942).

Babriškių bažnyčia iš galo

Architektūra
------------

Bažnyčia klasicistinių proporcijų, su 2 tinkuotais bokštais ir lygiu frontonu. Šventoriuje stovi grakšti mūrinė koplytėlė.
Koordinatės: 55°55′50″š. pl. 24°14′43″r. ilg.﻿ / ﻿55.930577°š. pl. 24.245179°r. ilg.﻿ / 55.930577; 24.245179

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia.*

|  Pušaloto Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Panevėžio |
| **Dekanatas** | Pasvalio |
| **Savivaldybė** | Pasvalio rajonas |
| **Gyvenvietė** | Pušalotas |
| **Adresas** | Dičiūnų g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1853 m. |

**Pušaloto Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Pušaloto miestelyje, 6 km į vakarus nuo Pumpėnų. Liaudies architektūros formų.

Bažnyčios interjeras

Istorija
--------

Bažnyčiai 1639 m. paskirta 18 valakų žemės, apie 100 dešimtinių miško. Kunigo Mykolo Baukevičiaus rūpesčiu 1708 m. perstatyta. 1820 m. jai priklausė 10 valakų žemės su Ožkyčių ir Fazukų kaimais. Dvarininko Pranciškaus Karpio ir parapijiečių lėšomis 1853 m. bažnyčia padidinta.

Ilgametis Pušaloto klebonas Feliksas Vereika (~1822–1882; palaidotas šventoriuje) apmūrijo kapines, 1879 m. paaukštino bažnyčią, pristatė dvi šonines koplyčias, 1882 m. įrengė vargonus (meistras Juozapas Radavičius). XIX a. viduryje veikė parapinė mokykla.

1855–1862 m. Pušalote klebonavo Antanas Juška (1819–1880). Jis ne tik atnaujino bažnyčią, 1857 m. pastatė kleboniją, bet ir rinko tautosaką. 1896–1912 m. klebonas Jonas Jaskevičius rėmė draudžiamos spaudos platinimą, organizavo slaptas lietuviškas mokyklas, 1898 m. pastatė prieglaudą su parapijos sale.

Architektūra
------------

Bažnyčia liaudies architektūros formų, lotyniško kryžiaus plano (31,5 × 11,5 m), su trisiene apside, bokšteliu. Yra 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame stovi mūrinė varpinė.

Nuotraukos
----------

* Iš paukščio skrydžio
* Iš kairės
* Arti, iš dešinės
* Toli, iš kairės
* Varpinė nuo gatvės
* Varpinė nuo bažnyčios
* Jono Jaskevičiaus kapas
* Pušaloto bažnyčia iš pietų pusės
* Pušaloto bažnyčia iš vakarų pusės

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Pušaloto Šv. apaštalų Petro ir Povilo bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Parapijos puslapis[neveikianti nuoroda]
Koordinatės: 56°09′36″š. pl. 21°52′16″r. ilg.﻿ / ﻿56.1599805°š. pl. 21.87117°r. ilg.﻿ / 56.1599805; 21.87117


|  Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Telšių |
| **Dekanatas** | Skuodo |
| **Savivaldybė** | Skuodo rajonas |
| **Gyvenvietė** | Barstyčiai |
| **Adresas** | Žemaičių Kalvarijos g. 2 |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1906 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia.*
**Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Barstyčių miestelyje.

Bažnyčios interjeras

Istorija
--------

Stanislovas Beinartas 1649 m. Barstyčius dovanojo Pašiaušės jėzuitų kolegijai. 1773 m. panaikinus jėzuitų ordiną, Barstyčiai 1775 m. atiteko bajorų Jagminų giminei. Tadas Jagminas 1788 m. pastatė bažnyčią, šis fundatorius jai 1789 m. skyrė margą žemės, 1790 m. – 1200 rublių.

1814 m. bažnyčia atnaujinta, 1844 m. – perstatyta ir padidinta. 1870 m. Vilniaus generalgubernatorius nubaudė Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių 500 rublių bauda už tai, kad neatsiklausęs valdžios 1867 m. į Barstyčius paskyrė kunigą iš tos pačios parapijos. Nors sumokėti pinigai vyskupui grąžinti, tačiau keletą metų bažnyčia kunigo neturėjo.

1906 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. 1908 m. įkurta parapija (iki tol buvo Žemaičių Kalvarijos filija).

Architektūra
------------

Bažnyčia stačiakampio plano, su masyviu bokštu ir prieangiu. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su stulpiniais vartais. Prie tvoros stovi medinė varpinė. Šventoriuje palaidotas Barstyčiuose 1977–1988 m. klebonavęs Anupras Žukas (1911–1988 m.), 1949–1956 m. kalinys.

Nuorodos
--------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

* Barstyčių parapijos svetainė
* Telšių vyskupija. Barstyčių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado parapija
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

 *Kitos reikšmės – Balsas (reikšmės).*

| Balsas |
| --- |
| Balsas Gerero valstijoje Balsas Gerero valstijoje |
| **Ilgis** | 724 km |
| **Baseino plotas** | 113 100 km² |
| **Vidutinis debitas** | 440 m³/s |
| **Ištakos** | Meksikos kalnynas |
| **Žiotys** | Ramusis vandenynas |
| **Šalys** | Meksika |
|  |
|  **Vikiteka** | Balsas |

**Balsas** (isp. *Río Balsas*) – upė pietvakarių Meksikoje. Prasideda Meksikos kalnyno pietinėje dalyje, Pueblos valstijoje, susiliejus San Martino ir Sauapano upėms. Aukštupyje vadinama **Atojaku** (*Atoyac*). Pradžioje teka į pietvakarius, nuo Gerero valstijos ribos pasuka į vakarus. Gerere vadinama **Meskala** (*Mezcala*). Žemupyje teka riba tarp Gerero ir Mičoakano. Įteka į Ramųjį vandenyną ties Lasaro Kardenasu. Balsas per visą savo ilgį teka kalnais. Upės vaga slenkstėta. Žemupyje patvenkta Inferniljo užtvanka. Upės vanduo naudojamas drėkinimui. Didžiausias intakas – Mistekas (kairysis).
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Koordinatės: 56°00′52″š. pl. 22°43′11″r. ilg.﻿ / ﻿56.014517°š. pl. 22.719805°r. ilg.﻿ / 56.014517; 22.719805

|  Raudėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia |
| --- |
|  |
| **Vyskupija** | Šiaulių |
| **Dekanatas** | Šiaulių |
| **Savivaldybė** | Šiaulių rajonas |
| **Gyvenvietė** | Raudėnai |
| **Statybinė medžiaga** | medis |
| **Pastatyta** | 1881 m. |

 *Kitos reikšmės – Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia.*
**Raudėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia** – bažnyčia, stovinti Raudėnų kaime, 10 km į pietryčius nuo Tryškių, 1 km į šiaurę nuo magistralinio kelio  **A11**  Šiauliai–Palanga .

Istorija
--------

1550 m. pastatyta koplyčia. Dvaro valdytojas Baltramiejus Berdovskis 1611 m. pastatė medinę bažnyčią. 1739 m. atstatyta. 1805 m. bažnyčia turėjo 1,5 valako žemės. XIX a. pradžioje veikė parapinė mokykla.

Kunigo Antano Stankevičiaus rūpesčiu 1881 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia (1882 m. iš senosios bažnyčios perkelti bažnytiniai reikmenys ir paveikslai).

* Po perdažymo, 2015 m.Po perdažymo, 2015 m.
* VartaiVartai
* AltoriaiAltoriai
* VargonaiVargonai

Architektūra
------------

Bažnyčia kryžminio plano, vienabokštė, su bokšteliu. Įrengti 6 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro.

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Raudėnų Šv. apaštalo Baltramiejaus bažnyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |