| Unguralenk. *Węgorzewo* |
| --- |
|        |
| *Miesto centras* |
|  |
| 

UnguraUngura

54°13′0″ š. pl. 21°45′0″ r. ilg.﻿ / ﻿54.21667°š. pl. 21.75000°r. ilg.﻿ / 54.21667; 21.75000﻿ (Ungura)Koordinatės: 54°13′0″ š. pl. 21°45′0″ r. ilg.﻿ / ﻿54.21667°š. pl. 21.75000°r. ilg.﻿ / 54.21667; 21.75000﻿ (Ungura) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+1)------ vasaros: (UTC+2) |
|  |
| **Valstybė** | Lenkijos vėliava Lenkija |
| **Vaivadija** | Varmijos Mozūrų vaivadija Varmijos Mozūrų vaivadija |
| **Apskritis** | Unguros apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2007) | 11 638  |
| **Plotas** | 10,8 km² |
| **Tankumas** (2007) | 1 078 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Ungura |

**Ungura**, dab. **Vengoževas** (lenk. *Węgorzewo*, liet. *Ungura*, vok. *Angerburg*) – miestas šiaurės rytų Lenkijoje, Varmijos Mozūruose, pasienyje su Kaliningrado sritimi. Unguros pavieto ir valčiaus centras. Vienas svarbiausių šiaurės Lenkijos turizmo centrų. 12 186 gyventojai (2004 m.)

Istorija
--------

Angerburgo pilis
Minimas nuo 1335 m. kai kryžiuočiai ant Angrapės upės kranto pasistatė medinę pilį ir pavadino ją Angerburgu. 1365 m. lietuviai pilį sugriovė, bet vokiečiai netrukus toje pačioje vietoje pasistatė mūrinę pilį. XV a. aplink pilį pradėjo kurti miestelis, vadintas *Gerothwohl*. 1479 m. Varmijos vyskupas Lukašas Vacenrodė leido priešpilyje pastatyti koplyčią. Nuo 1510 m. miestelis dokumentuose vadinamas Naujuoju Kaimu, 1514 m. jam suteikta privilegija. 1571 m. balandžio 14 d. kunigaikštis Albrechtas Frydrichas Hohencolernas suteikė miesto teises. 1656 m. miestą nusiaubė totoriai, žuvo daug lietuvininkų, kurių vieton netrukus atsikėlė lenkai mozūrai. Atsikėlėliai miestą pradėjo vadinti Vengoborku. Po 1709–1710 m. maro ir bado, kai mirė du trečdaliai miesto gyventojų, prasidėjusi Didžioji Prūsijos kolonizacija pakeitė etninę sudėtį, miestelio gyventojų daugumą sudarė atsikėlėliai iš Zalcburgo. 1730 m. miestelio gatves pradėta apšviesti liktarnomis. 1734 m. Angerburgo pilyje gyveno atsistatydinęs Lenkijos karalius Stanislovas Leščinskis. 1740 m. inžinierius Vladislavas Suchodolecas pastatė vandentiekį, vanduo pasiekė miestelėnų namus ir pilį. 1829 m. įsteigta pirmoji Mozūrijoje mokytojų seminarija. XX a. pradžioje miestelio gyvenimą pagyvino prasidėjęs turizmo bumas ir nutiestas geležinkelis, nuo Unguros išsišakojęs penkiomis kryptimis. Iki 1945 m. priklausė Rytų Prūsijai, buvo Unguros apskrities centras.

Pirmojo pasaulinio karo metais ties Ungura vyko nuožmios kovos tarp Vokietijos ir Rusijos imperijos kariuomenės, tačiau miestas beveik nenukentėjo. Tarpukariu Unguros apylinkės vėl tapo vandens turizmo centru. 1945 m. Raudonoji armija miestą subombardavo, buvo sugriauta apie 80 % pastatų. Po karo atiteko Lenkijai ir oficialiai pavadintas Vengorževu.

### Pavadinimo kilmė

Miestas pavadintas pagal per jį tekančią upę Angrapę, kuri prūsų kalba buvo vadinama *Wangrappi* („vinguriuojanti upė"). Lietuvių kalboje pavadinimas asocijuotas su unguriais (pr. angurgis, ne Wangr-!), iš kur atsirado lietuvių Ungura.

Miestų partnerystė
------------------

Miestai, su kuriais Ungura yra užmezgusi partnerystės ryšius:

* Prancūzija Lefrinkukas, Prancūzija, nuo 1992 m.
* Vokietija Rotenburgas, Vokietija, nuo 1996 m.
* Ukraina Javorivas, Ukraina, nuo 1996 m.
* Rusija Černiachovskas, Rusija, nuo 1996 m.
* Lietuva Nemenčinė, Lietuva, nuo 2008 m.

Galerija
--------

* Senieji miesto pastataiSenieji miesto pastatai
* Renovuoti namai UngurojeRenovuoti namai Unguroje
* Bažnyčios šiaurinis fasadasBažnyčios šiaurinis fasadas
* Bažnyčios altoriusBažnyčios altorius
* Bažnyčios vakarinis fasadasBažnyčios vakarinis fasadas
* Bažnyčios vakarinis fasadasBažnyčios vakarinis fasadas
* Bažnyčios fundatorių herbasBažnyčios fundatorių herbas
* Paminklas Jonui Pauliui IIPaminklas Jonui Pauliui II

Nuorodos
--------

* Miesto tinklalapis (vokiečių k.)