|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

| **Mykolas Oginskis** |
| --- |
|  |
| Oginskiai |
|  |
|  |
| Gimė | 1849 m. balandžio 25 d.Rietavas |
| Mirė | 1902 m. kovo 24 d. (52 metai)Nica |
| Tėvas | Irenėjus Kleopas Oginskis |
| Motina | Olga Kalinovska |
| Sutuoktinis (-ė) | Marija Skuževska Oginskienė |

**Mykolas Mikalojus Severinas Markas Oginskis** (1849 m. Rietave – 1902 m. Nicoje) – kunigaikštis, Lietuvos visuomenės veikėjas.

Irenėjaus Kleopo Oginskio ir Olgos Kalinovskos sūnus, Bogdano Oginskio brolis. Žmona grafaitė Marija Skuževska Oginskienė, jaunystėje Austrijos imperatoriaus freilina.

M. Oginskis palaidotas Rietavo Oginskių koplyčioje.

Biografija
----------

Mokėsi Šiaulių berniukų gimnazijoje. Mėgo muziką, pats mokėjo groti daugeliu instrumentų.

Iš tėvo paveldėjo Ašmenos pavietą Zaliesėje kartu su gražiais, tačiau jau kelis dešimtmečius negyvenamais rūmais, bet ten negyveno. 1873 m. vasario 21 d. iš valstybės patarėjo grafo Platono Zubovo nusipirko Plungės dvarą ir miestelį, keletą palivarkų Telšių valsčiuje. Tapęs paskutiniuoju Plungės dvaro šeimininku iš karto ėmėsi reformų, pirmiausia perstatydamas dvaro rūmus.

Marija Skuževska-Oginskienė
Plungės dvaras
Naujųjų rūmų architektas buvo vokietis Karlas Lorensas, statybos darbams vadovavo Šrankė. Centrinių rūmų statybai išleista apie 50 000 sidabrinių rublių. Šie neoranesansiniai rezidenciniai rūmai užbaigti 1879 m. Sutvarkytas ir prie rūmų buvęs apie 50 ha dydžio parkas, kuris garsėjo ne tik čia augusiais medžiais, krūmais, gerai prižiūrimais gėlynais, bet ir tarpusavyje sujungtais septyniais tvenkiniais. Rūmai buvo prabangiai įrengti ir apstatyti. Rūmų ansamblyje taip pat buvo žirgynas, pilaitė – laikrodinė, du orkestro mokyklos pastatai, sargo namelis, oranžerija, keli ūkiniai statiniai. Oginskių laikais parkas buvo labai gerai prižiūrimas – čia nuolat dirbdavo net po keliolika žmonių.

Mykolo Oginskio kapas
Plungėje turėjo sukaupęs turtingas meno kūrinių, archeologinių radinių, medžioklės trofėjų ir knygų kolekcijas, visoje Žemaitijoje ir Lietuvoje garsėjo jo šeimos muziejus.

Palaikė lietuvių tautinį sąjūdį, padėdavo valstiečių vaikams siekti mokslo, propagavo naujas ūkininkavimo formas, rengė žemės ūkio ir rankdarbių parodas. 1873 m. savo rūmuose įkūrė iki 1902 m. veikusią muzikos mokyklą, išlaikė orkestrą. Šioje muzikos mokykloje mokėsi ir dvaro orkestre grojo Mikalojus Konstantinas Čiurlionis.

Po kunigaikščio mirties rūmais rūpinosi jo žmona Marija Oginskienė. Ji Plungės dvare įsteigė našlaičių prieglaudą, kurioje išaugino apie 200 tėvų netekusių vaikų. Plungėje jos globojama veikė ir Mokytojų seminarija. 1905 m. panaikinus lietuviškos spaudos draudimą kunigaikštienė Plungėje įsteigė oficialią lietuvišką mokyklą. Prasidėjus Pirmajam pasauliniam karui, Oginskienė pasitraukė į Poznanę, kur karo pabaigoje mirė.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RLDK didikų giminės |
| --- |
|  |
| Lietuvių kilmės | 
Alšėniškiai • Astikai • Bilevičiai • Čartoriskiai • Daugirdai • Daumantai Siesickiai • Drazdauskai • Giedraičiai • Gelgaudai • Goštautai • Hlebavičiai • Kęsgailos • Manvydai • Naruševičiai • Nagurskiai • Olelkaičiai • Pacai • Radvilos • Sakaičiai • Sudimantaičiai • Zaleskiai |
|  |
| Rusėnų kilmės | 
Chodykinai • Chodkevičiai • Iljiničiai • Oginskiai • Ostrogiškiai • Puzinai • Sapiegos • Strutinskiai • Tiškevičiai • Valavičiai • Višnioveckiai |
|  |
| Vokiečių kilmės | 
Pliateriai • Tyzenhauzai |
|  |
| Totorių kilmės | 
Glinskiai |
|  |
| Lenkų kilmės | 
Kiškos • Kosakovskiai • Potockiai |
|  |
| Italų kilmės | 
Karpiai • Morikoniai |
|  |
| Portugalų kilmės | 
Goesai |

 |