recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Antifašistinis Geležinis frontas naudojo „Tris rodykles" nacistinei svastikai išniekinti.
**Trys strėlės** (vok. *Drei Pfeile*) – socialdemokratinis politinis simbolis, siejamas su Vokietijos socialdemokratų partija (SPD), naudotas vėlyvojoje Veimaro respublikos istorijoje. Pirmą kartą jis buvo sumanytas 1932 m. SPD dominuojamam Geležiniam frontui kaip socialdemokratų pasipriešinimo nacizmui simbolis, o per 1932 m. lapkričio mėn. Vokietijos federalinius rinkimus tapo oficialiu partijos simboliu, simbolizuojančiu pasipriešinimą nacizmui, marksizmui-leninizmui ir konservatizmui.

Nuo pat pradžių šį simbolį įvairios antifašistinės, socialdemokratinės ir demokratinės socialistinės organizacijos naudojo įvairiuose kontekstuose.

Išnašos
-------

1. ↑  Potthoff, Heinrich; Faulenbach, Bernd (1998). *Sozialdemokraten und Kommunisten nach Nationalsozialismus und Krieg: zur historischen Einordnung der Zwangsvereinigung*. Klartext. p. 27.
2. ↑  Dan S. White (1992). *Lost Comrades: Socialists of the Front Generation, 1918-1945*. Harvard University Press. pp. 94–95. ISBN 978-0-674-53924-2.  Nežinomas parametras `|url-access=` ignored (pagalba)
| **Liucija Baumanė** |
| --- |
| Gimė | 1905 m. spalio 28 d.Laukžemė, Rusijos imperija |
| Mirė | 1988 m. birželio 22 d. (82 metai)Ryga, Latvijos TSR |
| Tėvas | Albertas Baumanis |
| Sutuoktinis (-ė) | Luisas Šmitas |
|  |
| Veikla | Aktorė, režisierė, pedagogė |

**Liucija Baumanė-Šmitė** (latv. *Lūcija Baumane-Šmite*; 1905 m. spalio 28 d. Laukžemėje, Rusijos imperija – 1988 m. birželio 22 d. Rygoje, Latvijos TSR) – Latvijos aktorė, režisierė ir pedagogė.

Biografija
----------

Gimė 1905 m. spalio 28 d. Laukžemėje dirbusio samdomo kalvio *Alberto Baumanio* šeimoje. Po kiek laiko šeima išsikraustė gyventi į Vecpilį netoli Liepojos. I pasaulinio karo pradžioje visa šeima persikraustė gyventi šalia Rygos. 1914-1917 m. mokėsi Rygoje, iki 1924 m. mokėsi Liepojos dramos mokykloje. Nuo 1926 m. apsigyveno Rygoje, kur iki 1930 m. dirbo pardavėja knygyne *Grāmatu draugs* bei iki 1934 m. vaidino Rygos darbininkų teatre. 1935-1937 m. vaidino Rygos mažajame teatre. II pasaulinio karo metu gyveno nedideliame Kalngalės kaime ant Rygos įlankos kranto.

Po karo 1945 m. pradėjo dirbti Rygos jaunimo teatre, kur ilgainiui tapo viena iš pagrindinių aktorių, taip pat pradėjo režisuoti ir mokyti jaunuosius aktorius. 1949 m. suteiktas nusipelnusios Latvijos TSR artistės apdovanojimas, o 1970 m. liaudies artistės apdovanojimas. 1971-1975 m. ir 1981-1985 m. dirbo dėstytoja Latvijos Jazepo Vytuolio muzikos akademijoje. Mirė 1988 m. birželio 22 d. Rygoje, palaidota Rygos Miško kapinėse. Buvo susituokusi su aktoriumi Luisu Šmitu.

Filmografija
------------

* 1966 – Purva bridējs – *Kristinos mama*
* 1968 – Mērnieku laiki – *Anuža*
* 1970 – Šūpoles – *Mirdza*
* 1971 – Nāves ēnā – *Daldo žmona*
* 1973 – Pieskāriens – *epizodinis vaidmuo*
* 1973 – Pilsētas atslēgas – *Kalninienė*
* 1974 – Dundurins – *Vaivaro močiutė*
* 1978 – Tāpēc, ka esmu Aivars Līdaks – *epizodinis vaidmuo*
* 1979 – Nakts bez putniem – *Krakštienė*

Nuorodos
--------

* Biografija (lat.);
* Lūcija Baumane nekropole.info (lat.);
* Lūcija Baumane vieglassmiltis.lv (lat.)[neveikianti nuoroda];
* Biografija (rus.).

Literatūra
----------

* Teātris un kino biogrāfijās : enciklopēdija / sast. un galv. red. Māra Niedra; māksl. Aleksandrs Busse. – Rīga : Preses nams, 1999-. – (Latvija un latvieši). 1.sēj. A-J. – 1999. – 462 lpp. : il. ISBN 9984-00-331-0
| Kijik KobaКиик-Коба |
| --- |
|  |
| Urvo viduje |
| 

Kijik KobaKijik Koba

 |
| Koordinatės | 44°58′0″ š. pl. 34°31′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.96667°š. pl. 34.51667°r. ilg.﻿ / 44.96667; 34.51667Koordinatės: 44°58′0″ š. pl. 34°31′0″ r. ilg.﻿ / ﻿44.96667°š. pl. 34.51667°r. ilg.﻿ / 44.96667; 34.51667 |
| Regionas | Krymas |
| Istorija |
| Pastatytas | 200 tūkst. m. pr. m. e. |
| Sugriautas | 50 tūkst. m. pr. m. e. |
| Laikotarpis | paleolitas |
| Tauta | neandartaliečiai (Mustjė kultūra) |
| Informacija |
| Tirtas | 1924–1926 m. |

**Kijik Koba** (rus. *Киик-Коба*) – urvas ir jame aptikta paleolito stovyklavietė Kryme, 25 km į rytus nuo Simferopolio, Zujos dešiniajame krante. Urvas 16 m pločio, 9 m ilgio, 7 m aukščio.

Seniausias kultūrinis sluoksnis datuojamas 200–80 tūkst. metų pr. m. e. Jame rasta mažų titnaginių dirbinių (iš abiejų pusių apdirbtų kirtiklių, smailių), gyvūnų (didžiojo elnio, laukinio arklio , asilo) kaulų liekanų. Viršutinis, vėlyvesnis kultūrinis sluoksnis datuojamas 80–50 tūkst. metų pr. m. e. Jame rasta titnaginių antgalių, gremžtukų, kirstukų ir įvairių gyvūnų (mamuto, plaukuotojo raganosio, laukinio arklio, bizono, tauriojo, didžiojo, šiaurinio elnių) kaulų liekanų. Abiejų sluoksnių radiniai priskiriami Mustjė kultūrai. Ant urvo dugno aptikti kūdikio griaučiai, greta jo, duobėje, rasta neandertaliečio griaučių liekanų (moters dešiniųjų blauzdikaulių, pėdų ir plaštakų kaulų, dantų).

Kijik Kobą 1924–1926 m. tyrinėjo Glebas Bonč-Osmolovskis.

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kijik Koba*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
|  |
| --- |
| Dance-pop |
| Stilistinė kilmė | Pop **·** dance **·** disco **·** post-disco **·** new wave **·** synth-pop **·** electropop **·** house **·** bubblegum pop |
| Kultūrinė kilmė | 1970–1980 m. JAV ir Jungtinėje Karalystėje |
| Išvestiniai žanrai | Eurobeat **·** diva house **·** vocal trance |
| Mišrūs žanrai |
| Teen pop **·** house-pop |
| Kita |
| Europop **·** K-pop **·** J-pop |

**Dance-pop** – populiarus muzikos požanris, susiformavęs 1970-1980 m. Šia muzika siekiama ne tik pritraukti šiuolaikinės muzikos klausytojų dėmesį, bet svarbiausia – telkti žmones naktiniuose klubuose, kur jie galėtų pagal šią muziką šokti. Įprastai tai būna greitesnio tempo muzika, jai nebūdingas santūrumas. Be to, kaip kalba pats pavadinimas, jos melodija yra nesudėtinga ir iš esmės nedaug kuo skiriasi nuo įprastos pop muzikos.

Šio požanrio stilistinė kilmė yra disco muzika, o tiksliau – post-disco ir synth-pop. Tai ganėtinai eklektiškas požanris, kuriame vyrauja įvairių muzikos stilių visuma, sudaryta iš pasiskolintų šiuolaikinio ritmenbliuzo, house, trance, techno, electropop, new jack swingo, fanko bei poproko muzikos elementų. 

Dance-pop yra vienas populiariausių žanrų šiuolaikiniame pasaulyje, pasižymintis aibe garsiomis pastarųjų keleto dešimtmečių grupėmis ir atlikėjais, kaip Cher, Madonna, Britney Spears, Kylie Minogue, Christina Aguilera, Spice Girls, Paula Abdul, Backstreet Boys, Michael Jackson, NSYNC, Jennifer Lopez, Janet Jackson, Rihanna, Katy Perry, Lady Gaga, Years & Years, Justin Bieber, Selena Gomez, Ariana Grande ir kitais.

Šaltiniai
---------

1. ↑  „Dance-Pop" – Allmusic
2. ↑  Smay, David & Cooper, Kim (2001). „Bubblegum Music Is the Naked Truth: The Dark History of Prepubescent Pop, from the Banana Splits to Britney Spears" Feral House, 327 p. ISBN 0-922915-69-5
3. ↑  Glenn Appell, David Hemphill (2006). „American popular music: a multicultural history" Thomson Wadsworth. (423 p.) ISBN 0155062298
**Liucija Gražina Drąsutienė-Ramonaitė** (g. 1937 m. balandžio 18 d. Kaunas) – Lietuvos pianistė, humanitarinių mokslų daktarė, profesorė.

Biografija
----------

1960 m. baigė Lietuvos konservatoriją, Balio Dvariono fortepijono klasę. 1988 m. menotyros kandidatė, humanitarinių mokslų daktarė.

1960–1961 m. Lietuvos operos ir baleto teatro koncertmeisterė. Nuo 1960 m. Čiurlionio menų mokyklos fortepijono mokytoja, nuo 1995 m. mokytoja ekspertė. Vilniaus muzikos mokyklos „Lyra" mokytoja. Nuo 1973 m. dar ir Lietuvos valstybinės konservatorijos (dab. Muzikos ir teatro akademija) dėstytoja, nuo 1991 m. Pedagogikos katedros vedėja, nuo 1991 m. docentė, nuo 2003 m. profesorė. Balio Dvariono respublikinio pianistų ir stygininkų konkurso žiuri komisijos pirmininkė.

Paskelbė apie 50 darbų pianizmo istorijos ir metodikos klausimais.

Tarp mokinių – Petras Geniušas, Daumantas Kirilauskas, Albina Šikšniūtė, Artas Balakauskas, Rudolfas Budginas, Daumantas Slipkus, Irena Citavičiūtė-Pečiūrienė, Vaiva Eidukaitytė-Storastienė, Vilija Poškutė.

Bibliografija
-------------

* Muzika ir pedagogika: straipsnių rinkinys (sudarytoja) Vilnius, Lietuvos muzikos akademija, 2002 m.;
* Fortepijono metodikos tradicijos ir dabartis: metodinis leidinys. Vilnius, Lietuvos muzikos akademija, 2004 m. ISBN 9986-503-46-9.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Ramunė Kryžauskienė. *Liucija Drąsutienė*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 125 psl.
| *Dangerous* |
| --- |
| Dangerous viršelis |
| Michael Jackson studijinis albumas |
| Išleistas | 1991 m. lapkričio 26 d. |
| Įrašytas | 1990-1991 m. |
| Žanras | RitmenbliuzasPopRockSoulNew jack swing |
| Trukmė | 76:58 |
| Įrašų kompanija | Epic Records |
| Prodiuseris | Michael JacksonTeddy RileyBill Bottrell |
| Apžvalgos |
| * Allmusic 3,5 iš 5 nuor.
* Robert Christgau (A-) nuor.
* Entertainment Weekly (B-) nuor.
* The New York Times nuor.
* Q 4 iš 5 nuor.
* Rolling Stone 4 iš 5 nuor.
* Virgin Encyclopedia 4 iš 5 nuor.
* MT Reviews 5 iš 5
* Yahoo! Music nuor.
 |
| Michael Jackson chronologija |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| „Bad" (1987) | **„Dangerous"** (1991) | „HIStory" (1995) |

 |

**Dangerous** – aštuntasis amerikiečių dainininko Michaelo Jacksono studijinis albumas išleistas 1991 m. Šis albumas tapo antruoju M. Jacksono albumu, iš karto patekusiu į Billboard 200 pirmąją vietą. Šioje vietoje albumas išsilaikė keturias savaites iš eilės. Iš viso visame pasaulyje parduota apie 32 milijonus Dangerous albumo kopijų. Šis albumas yra antrasis M. Jacksono geriausiai parduodamas albumas pasaulyje (po Thriller).

Dainų sąrašas
-------------

(numeris, daina, prodiuseriai, trukmė)

  
1. „Jam" Michael Jackson, Bruce Swedien, René Moore, Teddy Riley 5:39
  
2. „Why You Wanna Trip on Me" Riley, Bernard Belle 5:24
  
3. „In the Closet" Jackson, Riley 6:31
  
4. „She Drives Me Wild" Jackson, Riley, rap lyrics by Aquil Davidson 3:41
  
5. „Remember the Time" Jackson, Belle, Riley 4:00
  
6. „Can’t Let Her Get Away" Jackson, Riley 4:59
  
7. „Heal the World" Jackson 6:25
  
8. „Black or White" (feat. Slash on guitar) Jackson, rap lyrics by Bill Bottrell 4:14
  
9. „Who Is It" Jackson 6:34
  
10. „Give In to Me" (feat. Slash on guitar) Jackson, Bottrell 5:29
  
11. „Will You Be There (Theme from Free Willy)1" Jackson 7:39
  
12. „Keep the Faith" Glen Ballard, Siedah Garrett, Jackson 5:57
  
13. „Gone Too Soon" Larry Grossman, Buz Kohan 3:22
  
14. „Dangerous" Jackson, Bottrell, Riley 6:59

1993 m. Dangerous albumas laimėjo Grammy apdovanojimą kaip geriausias neklasikinis albumas. Dar trim kategorijom buvo nominuotos albumo dainos.

Albumo pasiekimai
-----------------

| Metai | Topas | Vieta |
| --- | --- | --- |
| 1991 | *Billboard* 200 | 1 |
| Norvegijos albumų topas |
| Australijos ARIA albumų topas |
| JK albumų topas |
| 1992 | *Billboard* 200 |
| Norvegijos albumų topas |
| Australijos ARIA albumų topas |
| 1993 | Naujosios Zelandijos albumų topas |
| 2009 | Lenkijos albumų topas | 6 |
| Meksikos albumų top 100 | 6 |
| Brazilijos CD Top 10 ABPD | 4 |

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Archyvuota kopija 2010-11-26 iš Wayback Machine projekto. Meksikos top albumų 29 savaitė – 2009
3. ↑  Archyvuota kopija 2009-09-22 iš Wayback Machine projekto. 2009 birželio 6 – liepos 12
| Kėtenasvok. *Köthen* |
| --- |
|        |
| *Kėteno senamiestis* |
|  |
| 

KėtenasKėtenas

51°45′0″ š. pl. 11°50′0″ r. ilg.﻿ / ﻿51.75000°š. pl. 11.83333°r. ilg.﻿ / 51.75000; 11.83333﻿ (Kėtenas)Koordinatės: 51°45′0″ š. pl. 11°50′0″ r. ilg.﻿ / ﻿51.75000°š. pl. 11.83333°r. ilg.﻿ / 51.75000; 11.83333﻿ (Kėtenas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+2)------ vasaros: (UTC+3) |
|  |
| **Valstybė** | Vokietijos vėliava Vokietija |
| **Žemė** | Saksonija-Anhaltas Saksonija-Anhaltas |
| **Apskritis** | Anhalto-Biterfeldo apskritis |
|  |
| **Gyventojų** (2015) | 26 519  |
| **Plotas** | 78 km² |
| **Tankumas** (2015) | 340 žm./km² |
|  |
|  **Vikiteka** | Kėtenas |

**Kėtenas** (vok. *Köthen*) – miestas Vokietijoje, Saksonijos-Anhalto žemėje, į pietvakarius nuo Desau, 30 km į šiaurę nuo Halės. Yra oro uostas, svarbus geležinkelių mazgas. Metalo apdirbimo, cukraus, tekstilės pramonė, transporterių, keliamųjų kranų, dažų gamyba. Veikia pedagogikos, inžinerijos aukštosios mokyklos, J. F. Naumano XIX a. paukščių kolekcija, J. S. Bacho memorialinis muziejus, istorijos muziejus. Gausu architektūros paveldo: Anhalto-Kėteno kunigaikščių rezidencija (1597–1604 m.), neorenesansinė rotušė (1900 m.), Šv. Martyno bažnyčia (1914 m.), Šv. Jokūbo bažnyčia (XV a.), barokinė Dievo Avinėlio bažnyčia (1698 m.). Nuo 1967 m. Kėtene vyksta J. S. Bacho muzikos festivalis.

Istorija
--------

Kėtenas rašytiniuose šaltiniuose minimas nuo 1115 m. Tuo metu buvo Balenšteto grafams priklausantis prekybinis centras. 1280 m. pastatyta gynybinė siena. Viduramžiais kelis kartus nusiaubtas maro. 1603–1847 m. Kėtenas buvo Anhalto-Kėteno kunigaikščių rezidencija. 1717–1723 m. čia, kunigaikščio Leopoldo dvare kapelmeisteriu dirbo ir kūrė Johanas Sebastianas Bachas. Iki XX a. pab. Kėteno apylinkėse buvo kasamos rusvosios anglys.

* Gynybinis bokštasGynybinis bokštas
* RotušėRotušė
* Šv. Jokūbo bažnyčiaŠv. Jokūbo bažnyčia
* Kunigaikščių rūmaiKunigaikščių rūmai

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Kėtenas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
Lenkų riteriai 1447-92 m.
**Trylikos metų karas** (vok. *Dreizehnjähriger Krieg*; lenk. *Wojna trzynastoletnia*) – karas vykęs 1454-1466 m. tarp Lenkijos ir Vokiečių ordino dėl Rytų Pamario ir Prūsijos žemių.

1454 m. kovo 6 d. Kazimieras Jogailaitis paskelbė ordino žemių prijungimo prie Lenkijos aktą. Karui progą davė 1454 vasario mėn. sukilimas prieš ordiną. Jį parengė priešiška ordinui Prūsų sąjunga.

1454 rugsėjį lenkai pralaimėjo prie Choinicų, o 1462, 1465–1466 laimėjo kelis mūšius. Žemaičiai vadovaujami Žemaitijos Seniūno Jono Kęsgailos 1457 m. atakavo ir buvo užėmę kryžiuočių valdomą Klaipėdą [1]. 

1466 m. spalio 19 d. Torunės taika baigėsi Trylikos metų karas tarp Lenkijos ir Vokiečių ordino. Lenkija prisijungė dalį Prūsijos.

Iš ordino buvo išvaduota Dancigas, Marienburgas, Torūnė, Elbingas, Karaliaučius. Lenkijai atiteko Rytų Pamarys, Kulmo ir Michailovo žemės, Varmės vyskupija. Ordinas tapo Lenkijos vasalu.

Lenkijos ponų taryba nederino veiksmų su LDK. Tik 1463 m. pabaigoje, įsitikinus, jog nesugebės prisijungti visų ordino žemių, paprašė LDK pagalbos, Tačiau LDK į karą nestojo. Manoma, kad taip LDK praleido gerą progą atgauti kryžiuočių užgrobtas vakarų lietuvių ir prūsų žemes.

Šaltiniai
---------

1. ↑   (red.) Steponas Maculevičius, Doloresa Baltrušiene, *Znajomość z Litwą. Księga tysiąclecia. Tom pierwszy. Państwo*, Kraštotvarka, Kaunas, 1999, ISBN 9986-892-34-1, s. 28.
| Alberta*Alberta* |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Albertos vėliava | Albertos herbas |
|  |  |
|  |

 |
|  |
|  |
| **Valstybė** | Kanados vėliava Kanada |
| **Administracinis centras** | Edmontonas |
| **Oficialios kalbos** | anglų |
| **Įkūrimo data** | 1905 m. rugsėjo 1 d. |
|  |
| **Gyventojų** (2021) | 4 442 879 |
| **Plotas** | 661 848 km² |
| **Tankumas** (2021) | 7 žm./km² |
|  |
| **Tinklalapis** | www.gov.ab.ca |
|  **Vikiteka** | AlbertaVikiteka |

**Alberta** (pranc. *Alberta*, angl. *Alberta*, pavadintas princesės Luizės Karolinos Albertos garbei) – viena iš 10 Kanados provincijų. Šiaurėje ribojasi su Šiaurės Vakarų teritorija, vakaruose – su Britų Kolumbija, rytuose – su Saskačevanu. Pietuose turi sieną su JAV Montanos valstija. Administracinis centras – Edmontonas, nors didžiausias ir komerciškai svarbiausias – Kalgaris.

Geografija
----------

Alberta yra pietvakarinėje Kanados dalyje. Jos plotas 661 190 km², tai šeštas pagal dydį, įskaičiuojant ir Kanados teritorijas.

Albertoje, išskyrus pietinę dalį, yra daug upių, trys dideli ežerai: Atabaskos ežeras, Klerio ežeras, ir Mažasis Vergų ežeras.

Yra 5 nacionaliniai parkai: Banfo nacionalinis parkas, Elko salos nacionalinis parkas, Jaspero nacionalinis parkas, Vatertono nacionalinis parkas ir Vud Bafalo nacionalinis parkas.

Ūkis
----

Albertos ekonominė padėtis viena geriausių Kanadoje. Joje svarbios naftos perdirbimo įmonės. Svarbią vietą užima žemės ūkis, mokslas. BVP vienam žmogui 2005 buvo vienas aukščiausių šalyje.

Didžiausi miestai
-----------------

* Kalgaris – 991,8 tūkst. gyv. (2006 m.)
* Edmontonas – 712,4
* Red Dyras – 83,0
* Letbridžas – 78,7
* Medisin Hetas – 67,0
* Sen Alberas – 56,3

Banfo nacionalinis parkas
Albertos sotinė – Edmontonas

Šaltiniai
---------

1. CANADA: Agglomerations // Provinces and Territories, *citypopulation.de*
2. ↑  CANADA: Agglomerations // Provinces and Territories, *citypopulation.de*
3. CANADA: Agglomerations // Provinces and Territories, *citypopulation.de*
4. ↑  CANADA: Agglomerations // Provinces and Territories, *citypopulation.de*


|  |  |
| --- | --- |
| **Kanados provincijos ir teritorijos** | Kanados vėliava |
| **Provincijos:** Alberta | Britų Kolumbija | Kvebekas | Manitoba | Naujasis Bransvikas | Naujoji Škotija | Niufaundlandas ir Labradoras | Ontarijas | Princo Edvardo sala | Saskačevanas | |
| **Teritorijos:** Jukonas | Nunavutas | Šiaurės Vakarai |
**Valstybinis choras „Vilnius"** – Lietuvos valstybinis choras, įkurtas 1970 m.

Choras 2010 m.

Istorija
--------

Choro „Vilnius" ištakos siejamos su 1928 m. Lietuvoje prasidėjusiu aklųjų bei silpnaregių švietimu, jų ir muzikiniu lavinimu. Laikui bėgant muzikinė sklaida sparčiai plėtėsi, kol 1970 m. ji tapo tvirtu pagrindu įkuriant profesionalųjį aklųjų ir silpnaregių chorą. Svariausias nuopelnas įgyvendinant šią idėją priskiriamas Lietuvos aklųjų draugijos tarybos nariui, ilgamečiam choro direktoriui (1972–1995) Juozapui Kairiui. 1970 balandžio 24 dieną Lietuvos aklųjų draugija priėmė sprendimą dėl mišraus kamerinio choro įkūrimo.

Per savo gyvavimo laikotarpį choras yra parengęs per 100 stambios formos kūrinių ir apie 1000 chorinių miniatiūrų apie 300 įrašytų kūrinių saugoma LRT fonduose, o ryškiausios ir vertingiausios programos įrašytos į 14 kompaktinių plokštelių. 2010 m. choras „Vilnius" jubiliejinius metus pradėjo tapęs valstybiniu choru.

Vadovai
-------

* Vadovas – Vladas Bagdonas;
* Meno vadovas ir vyr. dirigentas – Artūras Dambrauskas;
* Dirigentas – Giedrius Pavilionis;
* Chormeisteriai – Eglė Čičinskaitė, Jaunius Šakalys, Milda Zapolskaitė;
* Vokalo pedagogai – Asta Krikščiūnaitė, Laimonas Bendaravičius;
* Koncertmeisteris – Vincenzo De Martino.

Šaltiniai
---------

Choro internetinė svetainė
| **Larix griffithii** |
| --- |
| Kėninis maumedis (*Larix griffithii*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Augalai  *( Plantae)* |
| Skyrius: | Pušūnai  *( Pinophyta)* |
| Klasė: | Pušainiai  *( Pinopsida)* |
| Šeima: | Pušiniai  *( Pinaceae)* |
| Gentis: | Maumedis  *( Larix)* |
| Rūšis: | Kėninis maumedis  *( Larix griffithii)* |

 |

**Kėninis maumedis** (*Larix griffithii*) – spygliuotis medis, priklausantis pušinių (*Pinaceae*) augalų šeimai. Auga rytų Himalajuose (Nepale, Butane, Sikime, Tibete, Arunačal Pradeše), 3000-4100 m aukštyje.

Medis ~20 m aukščio, kamieno skersmuo 80 cm. Senų medžių žievė pilkšvai ruda, su ilgomis raukšlėmis. Spygliai šviesiai žali, 2,5-5,5 cm ilgio, rudenį ryškiai pagelsta ir nukrenta. Kankorėžiai cilindriški, 5-11 cm ilgio, šviesiai rudi. Sėklas subrandina spalį.

Šaltiniai
---------

1. ↑   Archyvuota kopija 2010-06-13 iš Wayback Machine projekto.

Požymiai

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Kėninis maumedis** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |
„Dance Dance Revolution" žaidimų automatas su platforma dviem žaidėjams
**Dance Dance Revolution** (trumpiau **DDR**, Europoje – **Dancing Stage**) – ritmo muzikinių vaizdo žaidimų serija, 1998 m. pradėta leisti japonų „Konami" kompanijos.

Pirmasis „Dance Dance Revolution" žaidimas išleistas 1998 m. žaidimų automatams. Žaidėjas turi atsistoti ant platformos, kurioje kojų pėdų padėčiai skirti keli skirtingų spalvų rodyklėmis pažymėti taškai. Grojant šokių muzikai priešais esančiame ekrane pagal ritmą vaizduojamos slenkančios rodyklės ir žaidėjas turi kojomis atkartoti jų seką užmindamas ant atitinkamos rodyklės ženklo platformoje. Laiku nepataikius fiksuojama klaida. Platformoje paprastai yra keturi pėdų padėčiai skirti taškai; yra išleistų su 6 ir 8 padėtimis. Ant kai kurių rodyklių gali būti iškelta užduotis ne tik užminti, bet ir išlaikyti pėdą tam tikrą laiką. Buvo išleista žaidimų automatų su platforma dviem žaidėjams, kad jie galėtų rungtis tarpusavyje vienu metu. Daugelis „Dance Dance Revolution" žaidimų pritaikyti namų žaidimų konsolėms – tokiu atveju žaidėjas turėdavo šokiams įsigyti papildomą sulankstomą paklotą, pažymėtą rodyklėmis ir pajungiamą prie konsolės.

Šaltiniai
---------

* mobygames.com
* giantbomb.com
|  |
| --- |
| Dafna Dekel  hebr. ‏דפנה דקל‏‎ |
|  
Dafna Dekel, 1999 |
| Biografija |
| Gimė | 1966 m. gegužės 7 d. (57 metai)  Ašdodas, Izraelio vėliava Izraelis |
| Žanrai | pop |
| Veikla | dainininkė, aktorė, televizijos laidų vedėja |

**Dafna Dekel** (hebr. ‏דפנה דקל‏‎, g. 1966 m. gegužės 7 d. Ašdode, Izraelis) – Izraelio dainininkė, aktorė ir televizijos laidų vedėja.

1989 metais išleido debiutinį albumą „Dafna Dekel". 1992 m. Dafna atstovavo Izraeliui Eurovizijos konkurse su daina „Zeh raq sport" ir jame su 85 taškais užėmė 6 vietą. Kartu su Yigal ir Sigal Shahamon vedė 1999 m. Eurovizijos dainų konkursą Jeruzalėje, Izraelyje.

Dekel 2006–2007 metais vaidino televizijos seriale „Agadat Deshe" bei filmuose „Zohar" (1993 m.) ir „Dod Pompa" (2000 m.).

Nuorodos
--------

* Dafna Dekel svetainėje *Internet Movie Database* **(**angl.**)**

| Apdovanojimai ir pasiekimai |
| --- |
| Prieš tai:**Duo Datz  *„Kan"*** |  **Izraelio atstovė Eurovizijoje**1992 | Po to:**The Shiru Group  *„Shiru"*** |
| Prieš tai:**Jungtinė Karalystė Ulrika Jonsson ir Terry Wogan** |  **Eurovizijos vedėja  (su Yigal Ravid ir Sigal Shahamon)**1999 | Po to:**Švedija Kattis Ahlström ir Anders Lundin** |
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

**Daemon** (kilę iš ***d**isk **a**nd **e**xecution **mon**itor*, lt. vertimas „demonas") – specialios paskirties programa, dirbanti, kaip foninis procesas. Panašiai veikiančios programos būdingos daugumai operacinių sistemų (DOS – rezidentinės programos, Windows – servisai), tačiau *demono* sąvoka dažniau naudojama UNIX (Linux) sistemose. Kartais *demonai* būna painiojami su draiveriais, sisteminėmis bibliotekomis ar OS funkcijomis. *Demonų* pavadinimas yra kilęs iš BSD UNIX sistemų.

*Demonų* paskirtis – atlikti įvairius savarankiškus foninius darbus, kurie turėtų būti vykdomi be kompiuterio naudotojo įsikišimo. Skirtingai, nei draiveriai, *demonai* neatlieka duomenų ar įrenginių abstrakcijos. Skirtingai nuo sisteminių bibliotekų, veikia kaip savarankiški, nenutrūkstami procesai. Skirtingai nuo OS funkcijų ar modulių, demonai (bent formaliai) nėra būtina OS dalis, nepriklauso sistemos branduoliui. Keli tipiški tokių darbų pavyzdžiai – laiškų persiuntimas, reguliariai vykdomi darbai, sistemos darbingumo kontrolė ir pan.

Demonais vadinamos ne tik savarankiškos programos, bet ir įvairų kitų programų dalimi esančios vykdymo gijos, paprastai atliekančios panašias funkcijas. Šios gijos turi specialų statusą: net joms tebeveikiant, programa laikoma baigta jei nebėra kitų aktyvių gijų. Pavyzdžiui, Java (programavimo kalba) virtuali mašina pabaigia savo darbą jei vienintelės likę aktyvios gijos yra demonai. Demono statusas prireikus suteikiamas giją sukuriant.

Kai kurie plačiai žinomi *demonai*:

* Cron – reguliarius veiksmus vykdantis *demonas*.
* Httpd – HTTP protokolo *demonas*, pavyzdžiui, Apache.
* At – nurodytu laiku veiksmus vykdantis *demonas*.
* Inetd – TCP-IP užklausas kitiems *demonams* paskirstantis *demonas*.
* Syslogd – sistemos žurnalų demonas.
| Panajarvio nacionalinis parkas |
| --- |
| IUCN II kategorija (nacionalinis parkas) |
| Reginys nuo Nuoruneno kalno Reginys nuo Nuoruneno kalno |
| **Vieta:** | Rusijos vėliava Rusija(Karelijos Respublikos vėliava Karelijos Respublika) |
| **Artimiausia didesnė gyvenvietė:** | Pjaozerskis |
| 

Žemėlapis rodantis Panajarvio nacionalinis parkas vietą.Panajarvio nacionalinis parkas

  |
| **Koordinatės:** | 66°09′0″ š. pl. 30°32′0″ r. ilg.﻿ / ﻿66.15000°š. pl. 30.53333°r. ilg.﻿ / 66.15000; 30.53333Koordinatės: 66°09′0″ š. pl. 30°32′0″ r. ilg.﻿ / ﻿66.15000°š. pl. 30.53333°r. ilg.﻿ / 66.15000; 30.53333 |
| **Plotas:** | 1045 km² |
| **Įkurtas:** | 1992 m. |
|  **Vikiteka:** | Panajarvio nacionalinis parkas |

**Panajarvio nacionalinis parkas** (rus. *Национальный парк «Паанаярви»*) – saugoma gamtos sritis šiaurės Rusijoje, šiauriniame Karelijos Louchio rajone. Įsteigtas 1992 m.

Parkas apima Panajarvio ežero (karel. *Paanajärvi*) ir Olangos upės baseino gamtinius kompleksus. Vakarine parko riba eina Rusijos–Suomijos siena, už jos – Oulankos nacionalinis parkas. Būdingi kalvoti kraštovaizdžiai su pavienėmis aukštomis viršūnėmis – Miantiutuntris (550 m), Nuorunenas (577 m, aukščiausia Karelijos vieta). Gausu granitinių intruzijų, uolų, stambių riedulių. Upės slenkstėtos, jose yra krioklių (didžiausias – Kivakakoskis). Parke yra apie 120 ežerų, iš jų 40 didesni, nei 100 ha. Ežerai gilūs, skardingais krantais, susidarę ištisomis virtinėmis, jungiami upių.

Oulankajokio slėnyje auga taiga, sudaryta iš vyraujančių eglynų, mažiau yra pušynų, beržynų. Paupiuose veši drebulės, prie pelkių – šermukšniai, kadagiai. Kalnų šlaituose iki 350–450 m aukščio auga kreivamiškiai. Didžioji dalis miškų šimtmečius nėra paliesti kirtimų. Kalnų viršūnes dengia tundros augmenijos sluoksnis.

Būdingi žinduoliai – briedžiai, erniai, voverės, baltieji kiškiai, šiauriniai elniai, lūšys, miškinės kiaunės, bebrai, vilkai, rudieji lokiai, kanadinės audinės, ūdros, šermuonėliai, žebenkštys. Iš paukščių sutinkami kurtiniai, gervės, gulbės giesmininkės, kilnieji ereliai, ereliai žuvininkai, jūriniai ereliai, mėlynuodegės, želmeninės žąsys, juodakakliai narai. Giliuose ir šaltuose vandenyse gyvena upėtakiai, palijos, sykai, kiršliai, seliavos, lydekos, ešeriai, vėgėlės ir kitos žuvys.

Saugoma teritorija ir didelis turistinis centras Panjarvyje atsirado jau XX a. 3–4 dešimtmečiais, kai kraštą valdė Suomija. Po II pasaulinio karo čia beveik neliko gyventojų, teritorija buvo uždara pasienio saugumo juosta. Nuo 9-ojo dešimtmečio pradėtas plėtoti turizmas.

* Eglės žiemąEglės žiemą
* Kivakakoskio krioklysKivakakoskio krioklys
* Vaizdas nuo Kivakos kalnoVaizdas nuo Kivakos kalno
* Panajarvio ežero įlankaPanajarvio ežero įlanka

Šaltiniai
---------

1. ↑
|  |
| --- |
| **Kolumbijos, Panamos ir Ekvadoro istorija** |
| **Šiauriniai Andai, Andų Tolimoji šiaurė** |
| Panamos audiencija |
| Kolumbijos užkariavimas |
| *Peru vicekaralystė*: |
| (Panamos, Kito ir Bogotos audiencijos) |
| Naujosios Granados vicekaralystė |
| Didžioji Kolumbija (1819–31) |
| Naujosios Granados Respublika (1831–58) |
| Granados Konfederacija (1858–63) |
| Jungtinės Kolumbijos V. (1863–86) |
| Kolumbija, Panama, Ekvadoras |

Panama
**Panamos istorija** (isp. *Historia de Panamá*) − tai istorija apie Panamos sąsmaukos regioną.

Iki ispanų kolonizacijos Panamoje gyveno apie 60 indėnų genčių (čibčai, čokai, karibai). Gyventojai vertėsi žemdirbyste, medžiokle, žvejyba, amatais.

1501 m. kraštą atrado ispanai; 1519 m. jie įkūrė Panamos miestą. 1560−1565 m. Panama priklausė Gvatemalos generalinei kapitonijai, 1565−1718 m. įėjo į Peru, vėliau į N. Granados vicekaralystę. 1821 m. Panama įstojo (kaip N. Granados dalis) į Didžiosios Kolumbijos federacinę respubliką, o jai 1830 m. iširus, tapo N. Granados (nuo 1886 m. Kolumbija) departamentu. Panamiečiai ne kartą buvo sukilę prieš Kolumbijos valdžią.

1903 m. lapkričio 3 d. Panama pasiskelbė nepriklausoma. Lapkričio 18 d. JAV ir Panama pasirašė sutartį, pagal kurią Panama perleido dalį savo teritorijos JAV, kanalui per Panamos sąsmauką kasti. 1936 m. kovo mėnesį buvo pasirašyta nauja JAV ir Panamos sutartis, kuria panamiečiai gavo teisę prekiauti Panamos kanalo zonoje. Per II Pasaulinį karą Panama buvo formaliai paskelbusi karą Japonijai, Vokietijai ir Italijai. Pagal 1942 m. gegužės mėnesio sutartį Panama leido savo teritorijoje steigti JAV karines bazes.

1974 m. JAV ir Panama pasirašė deklaraciją, numatančią naujos sutarties dėl Panamos kanalo svarbiausius principus. 1977 m. JAV ir Panama susitarė, o 1999 m. gruodžio 31 d. Panamos kanalas ir jo zona buvo perduota Panamos kontrolei.

### Krikščionybė

Krikščionybės istorija Panamoje prasidėjo XVI a. atvykus ispanų kolonistams. Jau 1513 m. buvo įsteigta pirmoji vyskupija, tačiau savarankiška bažnytinė provincija buvo įkurta tik 1925 m. Šiuo metu ją sudaro metropolinė arkivyskupija, penkios sufraganinės vyskupijos, viena teritorinė prelatūra ir vienas apaštališkasis vikariatas.

Nuorodos
--------

* Panamos istorija (anglų k.)

  

v • a • r **Centrinės Amerikos šalių istorijos** 

Belizas | Gvatemala | Hondūras | Kosta Rika | Nikaragva | Panama | Salvadoras
Figūra iš atliekų (rato)
**„Darom"** – kasmetinė visuotinė akcija, kuomet visoje Lietuvoje renkamos šiukšlės. Akcija startavo 2008 m. po sėkmingos tokio tipo akcijos Estijoje. Pirmojoje akcijoje dalyvavo ~3000 savanorių ir ji savo mastu gerokai nusileido estiškai, tačiau jau 2009 m. akcija buvo masiškesnė nei Estijoje. Ji tapo kasmetine ir pritraukia vis daugiau švarios gamtos entuziastų.

Akcija pradėta rengti ir kitose šalyse: Latvijoje, Slovenijoje, Portugalijoje, Brazilijoje, Indijoje, Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir t. t.

Akcija „Darom" pagrįsta savanorių iniciatyva sutvarkyti aplinką, tačiau prie jos prisideda tiek komunalinės bendrovės, tiek privatus verslas, padedantis išgabenti surinktas atliekas, aprūpinti akcijos dalyvius maišais. Prieš kiekvieną akciją internetu parenkami šiukšlių rinkimo taškai, paskiriami už juos atsakingi koordinatoriai. Šiukšlių rinkimas vykdomas užmiesčiuose, parkuose, pamiškėse, paupiuose ir kitose neurbanistinėse vietose, retai tvarkomose komunalinių tarnybų.

Rezultatai
----------

* 2008 m. gegužės 3 d. – 3000 dalyvių, surinkta ~100 t šiukšlių;
* 2009 m. balandžio 18 d. – 70 000 dalyvių, surinkta ~10 000 t šiukšlių;
* 2010 m. balandžio 17 d. – 100 000 dalyvių, surinkta ~15 000 t šiukšlių;
* 2011 m. balandžio 16 d. – 150 000 dalyvių, surinkta ~5 000 t šiukšlių;
* 2012 m. balandžio 21 d. – 210 000 dalyvių, surinkta ~1 500 t šiukšlių;
* 2013 m. gegužės 11 d. – 150 000 dalyvių, surinkta ~2 000 t šiukšlių;
* 2014 m. balandžio 26 d. – 200 000 dalyvių, surinkta ~2 000 t šiukšlių;
* 2015 m. balandžio 25 d. – 250 000 dalyvių, surinkta ~2 000 t šiukšlių.

Nuorodos
--------

* Akcijos tinklalapis
* Pasaulinės „Darom" akcijos tinklalapis
| Dandongas丹东 |
| --- |
| *Miesto centras* |
|  |
| 

DandongasDandongas

40°07′0″ š. pl. 124°22′0″ r. ilg.﻿ / ﻿40.11667°š. pl. 124.36667°r. ilg.﻿ / 40.11667; 124.36667﻿ (Dandongas)Koordinatės: 40°07′0″ š. pl. 124°22′0″ r. ilg.﻿ / ﻿40.11667°š. pl. 124.36667°r. ilg.﻿ / 40.11667; 124.36667﻿ (Dandongas) |
|  |
| Laiko juosta: (UTC+8) |
|  |
| **Valstybė** | Kinijos vėliava Kinija |
| **Provincija** | Liaoningas |
| **Prefektūra** | Dandongas |
|  |
| **Gyventojų** (2003) | 552 400  |
| **Plotas** | 830 km² |
| **Tankumas** (2003) | 666 žm./km² |
| **Altitudė** | 8 m |
|  |
|  **Vikiteka** | Dandongas |
|  |
| **Kirčiavimas** | Dandòngas |

**Dandongas** (kin. 丹东, pinyin: *Dāndōng*) – miestas šiaurės rytų Kinijos Liaudies Respublikoje, Liaoningo provincijoje, prie Jaludziango žiočių ir Korėjos įlankos; miesto prefektūros centras. Miestas stovi Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos pasienyje, priešais Sineidžu miestą. Svarbus jūrų uostas. Geležinkelių mazgas, yra geležinkelio tiltas į Korėją. Metalurgija, mašinų gamybos, šilko, popieriaus ir celiuliozės, chemijos pramonė. Prie Dandongo kasamos akmens anglys. Veikia Rytų Liaoningo universitetas, Korėjos karo muziejus. Ties Dandongu yra rytinis Didžiosios kinų sienos galas.

Dandongo prefektūroje 2010 m. gyveno 2,44 mln. gyventojų.

Istorija
--------

Miestas pradėjo kurtis VII amžiuje. 1931–1945 m. buvo užimtas Japonijos. Iki 1964 m. vadinosi ***Andongu*** (kin. 安东, pinyin: *Āndōng*). Dabartinis pavadinimas reiškia „raudonieji rytai".

Šaltiniai
---------

1. ↑
2. ↑  Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 129
3. ↑  *Dandongas*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
Koordinatės: 55°17′48″š. pl. 26°11′19″r. ilg.﻿ / ﻿55.296689°š. pl. 26.18862°r. ilg.﻿ / 55.296689; 26.18862


|  Zuikų koplyčia |
| --- |
|  |
| **Savivaldybė** | Ignalinos rajonas |
| **Gyvenvietė** | Zuikos |
| **Statybinė medžiaga** | tinkuotas mūras |
| **Pastatyta** | XIX a. pab. |

**Grafų Bortkevičių šeimos koplyčia-mauzoliejus** – koplyčia, stovinti Ignalinos rajone, Zuikų kaimo kapinėse, apie 5 km į pietryčius nuo Ignalinos, 0,7 km į vakarus nuo kelio  **102**  Vilnius–Švenčionys–Zarasai .

Koplyčia suremontuota. Statinys stilistinės architektūros, stačiakampio plano, atviromis sienomis, tinkuoto mūro. Sienoje ir kolonose įmūrytos atminimo plokštės su palaidotųjų vardais ir datomis (lenkų kalba).

Istorija
--------

Bortkevičiai valdė Kazokinės dvarą. Zuikų kaimas priklausė Kazokinės dvarui, kurį valdė dvarponis Edmundas Bortkevičius. Po jo sūnaus Jonuko mirties, tėvas jam Zuikų kapinėse pastatė stilingą klasikinę koplytėlę. Dvarponio tėvai buvo palaidoti priešais koplytėlę, o jis su žmona, uošve, mirusiais vaikais ir ūkvedžiu – rūsyje po koplyčia.

Koplyčia statyta XIX a. pabaigoje. 

* Galinis fasadas
* Viena iš atminimo lentų

Šaltiniai
---------


|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Zuikų koplyčia** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

1. ↑
Koordinatės: 54°24′42″š. pl. 12°32′28″r. ilg.﻿ / ﻿54.411662°š. pl. 12.541121°r. ilg.﻿ / 54.411662; 12.541121

Fišlandas, Darsas ir Cingstas žemėlapyje
**Darso-Cingsto pusiasalis** (vok. *Darß-Zingst, Darss-Zingst*) – pusiasalis šiaurės Vokietijoje, Meklenburge-Pomeranijoje, į šiaurės rytus nuo Rostoko, į vakarus nuo Riugeno salos. Išsikišęs į Baltijos jūrą, nuo žemyno skiriamas seklių lagūnų virtinės. Užima 77 km² plotą. Pusiasalį sudaro trys dalys, išsidriekusios 30 km iš vakarų į rytus: Darsas (viduryje), Cingstas (rytuose) ir su žemynu jungianti Fišlando nerija (pietvakariuose, ilgis 14 km).

Pusiasalis susidarė į sąnašinių Darso ir Cingsto salų, kurias 1874 m. sujungė pylimas. Salų plotas ilgą laiką kito. Dabar plyti apželdintos kopos, veši pušynai, yra nedidelių ežerų, pelkių. Nuo 1990 m. pusiasalis saugomas Vakarų Pomeranijos lagūnų nacionaliniame parke.

Pusiasalyje įsikūrę nedideli kurortiniai miesteliai: Prerovas, Cingstas, Vustrovas, Ahrenšopas. Darse yra senas švyturys.

* Darso pušynai
* Prerovas
* Pelkė Cingste
* Cingsto pakrančių kopos

Šaltiniai
---------

1. ↑  *Darso-Cingsto pusiasalis*. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003
|  |  |
| --- | --- |
|    | **Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius.**Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |

Dangaus pusiaujas yra pasviręs 23,5° kampu į ekliptikos plokštumą. Paveikslėlyje parodomas ryšys tarp Žemės ašies posvyrio, sukimosi apie savo ašį ir orbitos plokštumos.

Apžvalga
--------

**Dangaus pusiaujas** yra didysis apskritimas įsivaizduojamoje dangaus sferoje ir yra toje pačioje plokštumoje, kaip ir Žemės pusiaujas. Kitais žodžiais tariant, tai yra Žemės pusiaujo projekcija dangaus skliaute. Dėl Žemės ašies posvyrio, dangaus pusiaujas yra pasviręs ~23,5° į ekliptikos plokštumą.

Matomumas iš Žemės
------------------

Stebėtojas, stovintis Žemės pusiaujyje įsivaizduoja dangaus pusiaują kaip didįjį apskritimą, einantį per zenitą, nadyrą, rytų ir vakarų taškus, bei šiuose taškuose susikertantį su horizontu stačiu kampu. Jeigu stebėtojas juda į šiaurę (ar pietus), dangaus pusiaujas sukasi į pietus (ar šiaurę) link horizonto. Kampas tarp zenitą, nadyrą, rytų ir vakarų taškus jungiančio didžiojo apskritimo ir dangaus pusiaujo bus visada lygus stebėtojo geografinei platumai φ, o aukščiausiai pakilusio dangaus pusiaujo taško aukštis virš horizonto bus 90°-φ. Dangaus pusiaujas yra projektuojamas į begalybę dangaus sferoje, taigi stebėtojas visada matys virš horizonto esančio dangaus pusiaujo pusapskritimio galus, besiremiančius į rytų ir vakarų taškus, nepaisant to, kurioje Žemės vietoje būtų stebėtojas. Geografiniame ašigalyje dangaus pusiaujas bus horizonto lygiagretė, t. y. sutaps tiksliai su horizontu, taigi čia esančiam stebėtojui nebus prasmės, kuria kryptimi yra rytai, o kuria vakarai. Visose platumose dangaus pusiaujas matomas tiksliai, nes stebėtojas yra nutolęs baigtiniu atstumu nuo Žemės pusiaujo ir begaliniu atstumu nuo dangaus sferoje suprojektuoto dangaus pusiaujo. 

Dangaus šviesuliai, esantys dangaus pusiaujyje 12 valandų per parą yra matomi iš viso pasaulio, bet jie kulminuoja zenite tik stebėtojams, esantiems Žemės pusiaujyje.

Saulė dangaus pusiaujyje
------------------------

Saulė, judėdama ekliptika dangaus pusiaują kerta du kartus per metus (kovo 20 arba kovo 21 ir rugsėjo 22 arba rugsėjo 23). Tuome skelbiamas lygiadienis. Kovo mėnesį Saulė pereina pavasario lygiadienio tašką, o rugsėjo mėnesį - rudens lygiadienio tašką. Lygiadienio metu dienos ilgumas yra 12 valandų ir lygus nakties ilgumui.

Žvaigždynai
-----------

Dangaus pusiaujas eina per šiuos žvaigždynus:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Žuvys
* Banginis
* Tauras
* Eridanas
* Orionas
 | * Vienaragis
* Mažasis Šuo
* Hidra
* Sekstantas
* Liūtas
 | * Mergelė
* Gyvatė
* Gyvatnešis
* Erelis
* Vandenis
 |

Taip pat skaitykite
-------------------

* Dangaus polius
* Dangaus sfera
|  Panariai |
| --- |
| Panaris su žeberkluPanaris su žeberklu |
| Gyventojų skaičius | 4270 |
| Populiacija šalyse | Venesuelos vėliava Venesuela(Amazonės vėliava Amazonė (Venesuela)Bolivaro vėliava Bolivaras) |
| Kalba (-os) | panarių |
| Religijos | prigimtinė tikyba |
| Giminingos etninės grupės | makušiai, pemonai, akavajai, patamonai, kiti karibai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Panariai |

**Panariai** (*panare* iš tupių k. „draugas", sav. *e'ñepá*) – indėnų tauta, priskiriama karibams, gyvenanti vidurio Venesueloje, dešiniajame Orinoko krante, prie jo intakų Kučivero ir Suapurės (Amazonės ir Bolivaro valst.). Skirstosi į šiaurinę ir pietinę grupes, kurios tarpusavyje mažai bendrauja ir kalba skirtingomis tarmėmis. Populiacija – virš 4000 žmonių. Panarių kalba priklauso karibų kalbų šeimai, dauguma vyrų taip pat kalba ispaniškai. Puoselėja tradicinę tikybą.

Verčiasi kapline-lydimine žemdirbyste (manijokai, kukurūzai, bananai, vaisiai, tabakas, medvilnė), žvejyba (ypač šiaurės panariai), rankiojimu, laiko vištas, šunis, asilus (krovinių gabenimui). Medžioklė, ypač paplitusi tarp pietų panarių, nustoja savo reikšmės. Su kreolais išsimaino pintus dirbinius į geležinius ginklus, aliuminius indus, šaunamuosius ginklus ir kt.

Panarių bendruomeniniai namai apskriti, su stogu ligi žemės. Šalia būsto – stoginė kasdieniams darbams, joje taip pat apnakvindinami svečiai. Tradicinis rūbas – medvilninis strėnraištis.

Pagrindinis ūkinis-visuomeninis vienetas – kuopa iš 35–90 žmonių, sudaryta iš didžiųjų šeimų, drauge praleidžiančių liūčių laikotarpį dviejuose didžiuosiuose namuose. Sausuoju laikmečiu šeimos gyvena klajokliškai. Poligamija reta (dažniausiai sororatas). Giminė vedama iš abiejų sutuoktinių. Santuoka dažniausiai matrilokalinė. Panariai išlaikę mitologiją, šamanizmą.

XX a. aštuntajame dešimtmetyje iškeldinus panarius iš kalnų sričių, padažnėjo ryšiai su kreolais, paspartėjo nutautėjimas.

* Panarių kaimas Korosalis (Sedenjo sav. Bolivaras)Panarių kaimas Korosalis (Sedenjo sav. Bolivaras)
* Panarių rankdarbiaiPanarių rankdarbiai
* Gyvenamieji namaiGyvenamieji namai

Šaltiniai
---------

1. ↑  pbh Duomenys apie kodu „pbh" žymimą kalbą svetainėje *ethnologue.com*
2. ↑  *Панаре*,Энциклопедия «Народы и религии мира». Москва: Большая Российская Энциклопедия, 1999.
**Danel Sinani**| Asmeniniai duomenys |
| --- |
| **Pilnas vardas** | Danel Sinani |
| Gimimo data | 1997 m. balandžio 5 d. (25 metai) |
| Gimimo vieta | Belgradas, Jugoslavija |
| Ūgis | 1,85 m |
| Klubai |
| Dabar žaidžia | Huddersfield Town AFC |
| **Numeris** | 24 |
| **Pozicija** | saugas |
| Profesionalūs klubai\* |
| 2014–20172017–20202020–2020–20212021– | Racing FC UnionF91 DiddelengNorwich City FC→ Waasland-Beveren (skol.)→ Huddersfield Town AFC (skol.) | 62 0(12)64 0(30)00 00(0)18 00(3)0? 00(?) |
| Nacionalinė komanda\*\* |
| 2017– | Liuksemburgas Liuksemburgas | 47 0(8) |
| 
\*\* Nacionalinės komandos pasirodymų irįvarčių duomenys 2022 m. liepos 6 d.. |

**Danelis Sinani** (*Danel Sinani*; g. 1997 m. balandžio 5 d.) – Jugoslavijoje gimęs Liuksemburgo futbolininkas, rungtyniaujantis saugo pozicijoje.

Karjera
-------

Karjerą pradėjo 2014 m. Racing klube.

Nuo 2017 m. atstovavo F91 Diddeleng klubui. Iškovojo du Liuksemburgo nacionalinio diviziono titulus ir Liuksemburgo taurę.

2018–2019 m. sezono geriausias Liuksemburgo futbolininkas.

### Norwich City

Bandė laimę Anglijoje. 2020 m. balandžio mėn. pasirašė sutartė su Norwich City FC.

Šis klubas nuomos pagrindais perleido žaidėją belgų Waasland-Beveren, kuriame atsidūrė 2020 m. rugpjūtį.

2021 m. išnuomotas anglų Huddersfield Town AFC.

Rinktinė
--------

Liuksemburgo rinktinėje žaidė nuo 2017 m.

2022 m. birželio 4 d. LFF stadione Vilniuje įvyko rungtynės tarp Lietuvos ir Liuksemburgo rinktinių. Jose svečiai iš Liuksemburgo šventė pergalę rezultatu 2-0. Abu įvarčius pelnė Danel Sinani. Pirmasis krito pirmojo kėlinio pabaigoje (44'), o rungtynėms artėjant į pabaigą (78') Danel Sinani pasižymėjo dar kartą.

Išnašos
-------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Norwich sign Luxembourg forward Danel Sinani
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Nuorodos
--------

* SOCCERWAY
* Transfermarkt
* eu-football.info
| Belingshauzeno kalnas |
| --- |
| **Aukštis** | 1380 m |
| **Žemynas** | Antarktidos vėliava Antarktida |
| 

Žemėlapis rodantis  vietą.Belingshauzeno kalnas

  |
| **Koordinatės:** | 75°07′0″ p. pl. 162°06′0″ r. ilg.﻿ / ﻿75.11667°š. pl. 162.10000°r. ilg.﻿ / 75.11667; 162.10000Koordinatės: 75°07′0″ p. pl. 162°06′0″ r. ilg.﻿ / ﻿75.11667°š. pl. 162.10000°r. ilg.﻿ / 75.11667; 162.10000 |

**Belingshauzeno kalnas** (angl. *Mount Bellingshausen*) – kūgio pavidalo kalnas, stūksantis Antarktidoje, Viktorijos žemėje, apie 9 km į šiaurės rytus nuo Pristlio kalno, tarp Larseno ir Deivido ledynų. Kalnas išsiskiria iš aplinkos. Aukštis siekia 1380 m.

Šį kalną pirmoji aptiko „Discovery" ekspedicija (1901–1904 m.), vadovaujama R. F. Skoto. Šis kalną pavadino admirolo Fadėjaus Belingshauzeno, vadovavusio 1819–1821 m. rusų ekspedicijai, garbei.

Išnašos
-------

1. 1 2  *Mount Bellingshausen*. GNIS. Suarchyvuota 2021-06-22.
2. ↑  *Mount Bellingshausen, Antarctica*. Peakbagger.com. Nuoroda tikrinta 2022-04-15.
| **Asio otus** |
| --- |
| Mažasis apuokas (Asio otus)Mažasis apuokas (*Asio otus*) |
| Mokslinė klasifikacija |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Karalystė: | Gyvūnai  *( Animalia)* |
| Tipas: | Chordiniai  *( Chordata)* |
| Klasė: | Paukščiai  *( Aves)* |
| Būrys: | Pelėdiniai paukščiai  *( Strigiformes)* |
| Šeima: | Tikrosios pelėdos  *( Strigidae)* |
| Gentis: | Mažieji apuokai  *( Asio)* |
| Rūšis: | Mažasis apuokas  *( Asio otus)* |

 |
| Binomas |
| ***Asio otus***Linnaeus, 1758 |
| Mažojo apuoko paplitimasMažojo apuoko paplitimas |

**Mažasis apuokas** (*Asio otus*) – pelėdinių (*Strigidae*) šeimos paukštis.

Išvaizda
--------

Mažasis apuokas yra mažesnis už naminę pelėdą, skiriasi ilgomis „auselėmis", oranžiškomis akimis. Patino ir patelės kūno viršutinė pusė gelsvai ruda su išilginėmis dėmėmis bei taškeliais ir skersiniais dryželiais. Skruostai pilkai gelsvi. Viršugalvyje pora ilgų „auselių". Apatinė kūno pusė šviesesnė, su didelėmis išilginėmis dėmėmis bei retais skersiniais dryžiais. Plunksnuotos kojos šviesiai gelsvos. Snapas ir nagai juodi, rainelė oranžiška. Svoris apie 290-310 gramų. Jauniklių plunksninis apdaras panašus į suaugusiųjų. Pūkinis apdaras trumpas, minkštas, baltos spalvos.

Paplitimas
----------

Eurazijoje paplitęs nuo Atlanto iki Ramiojo vandenyno. Šiaurėje arealas siekia Botnijos įlanką, Baltosios jūros pakrantę, Obės vidurupį, Jenisejaus aukštupį, Lenos vidurupį, Amūro baseiną, pietuose – Mongoliją, Altajų, Pamyro vakarinę dalį, Užkaukazę, Mažąją Aziją, Viduržemio jūros pakrantę. Gyvena šiaurės vakarų Afrikoje, daugelyje salų.

Lietuvoje aptinkamas ištisus metus.

Biologija
---------

Gyvena spygliuočių miškuose, parkuose ir soduose. Naktinis paukštis. Lytiškai subręsta pirmaisiais gyvenimo metais. Užima varnų ir šarkų lizdus. Dėtyje paprastai būna 3–8 kiaušiniai, kurie sveria po 28 gramus. Peri tik patelė apie 28 dienas. Žuvus pirmajai dėčiai, dedama antra. Tik išsiritęs jauniklis sveria apie 20 gramų. Monogamai, poros nepastovios.

Minta peliniais graužikais, rečiau – kitais paukščiais, varliagyviais ir bestuburiais.

Galerija
--------

* Mažasis apuokasMažasis apuokas
* SkrydyjeSkrydyje
* Mažojo apuoko jauniklisMažojo apuoko jauniklis

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Vikiteka: Mažasis apuokas** – vaizdinė ir garsinė medžiaga  |

Šaltiniai
---------

* *Lietuvos fauna: paukščiai, 1 knyga.* Sud. V. Logminas. – Vilnius: Mokslas, 1990.
|  Zuniai |
| --- |
| Zunių moteris (1926 m.)Zunių moteris (1926 m.) |
| Gyventojų skaičius | ~7000 (kilmės: >10 tūkst.) |
| Populiacija šalyse | JAV (Naujosios Meksikos vėliava Naujoji Meksika) |
| Kalba (-os) | zunių, anglų |
| Religijos | tradicinis tikėjimas, krikščionybė |
| Giminingos etninės grupės | kalbiškai nėra artimų; kultūriškai: hopiai, akomai, taosiečiai |
|  |
|  **Vikiteka:** | Zuniai |

**Zuniai** (*Zuni, Zuñi*, sav. *A:shiwi*) – Šiaurės Amerikos indėnai, priklausantys Pueblų kultūrai. Gyvena JAV, Naujosios Meksikos valstijos vakaruose, prie Zunio upės (Mažojo Kolorado intakas), 55 km į pietus nuo Galapo, netoli Arizonos sienos. Populiacija – ~7000 žmonių (su zunių kilmės žmonėmis: >10 000). Kalba zunių kalba, kurios ryšys su kitomis kalbomis nenustatytas, bei angliškai. Išlaikę prigimtinę religiją, nors dalis atsivertę į krikščionybę.

Kultūra
-------

Zuniai yra pietvakarių JAV indėnų kultūros dalis. Verčiasi laistomąja ir sausų slėnių žemdirbyste (augina kukurūzus, pupeles), amatais (raštuota keramika), medžiokle (elniai, triušiai, antilopės), rankiojimu.

Giminė matrilinijinė, šiuolaikiniai zuniai turi iki 14 giminių. Sudaro apeigines brolijas – kačinų (dvasių ir jas vaizduojančių lėlių), 6 kivų (atlieka įšventinimus berniukams), 12 sritinių brolijų, 2 žynių sąjungas (lietaus žynių ir lanko žynių).

Zuniai turi sudėtingą mitologinę ir religinę sąrangą. Topologija pagrįsta 6 kryptimis (šiaurė, pietūs, rytai, vakarai, zenitas, nadyras). Gerbiamas Viešpats Saulė ir Motina Mėnuo, šokančios dvasios (kačinai). Svarbūs yra lietaus žyniai, kuriai atsakingi su atmosferos reiškinius, kalendoriaus saugojimą. Lanko žyniai rūpinasi karyba, išoriniu ir vidiniu genties saugumu, seniau vedė karus (prieš navahus), persekiojo raganas. Valdžia priklausė žynių tarybai.

Istorija
--------

Iki pasirodant europiečiams zuniai gyveno kanjonų gyvenvietėse – puebluose. Gyvenvietes sudarė nuo 20 iki 4–6 tūkst. žmonių. Tokią gyvenimo būdo tradiciją zuniai nešėsi nuo senovinių Mogoliono ir Pueblų (anasazių) kultūrų. Su ispanais ryšius užmezgė 1540 m. iš jų perėmė metalo dirbinius, javus, vėliau pradėjo auginti avis (XIX–XX a. pr. tai buvo vienas pagrindinių jų verslų). Bandymai zunius apkrikštyti buvo nesėkmingi. 1680 m. buvo užkariauti ispanų, o iki 1692 m. susitelkė į vieną pueblą, aplink kurį 1877 m. sudaryta rezervacija. 1850 m. zunių buvo likę ~1300. Teokratinę valdžią palaipsniui pakeitė pasaulietinė (nuo 1934 m. – renkama; nuo 1965 m. – renkama slaptai, visuotiniuose rinkimuose).

Dabar zuniai verčiasi amatais, samdomu darbu, galvijininkyste, savoms reikmėms augina kukurūzus. Atgaivinta dailiųjų amatų tradicija (juvelyrika iš sidabro, amuletų gamyba, siuvinėjimas biseriu, dekoruota keramika, odos apdirbimas, audimas). Dabar šeimos mąžta, vyksta šiuolaikėjimo vyksmai, tačiau zuniai tebėra išlaikę savitą visuomeninę, daiktinę ir dvasinę tradiciją.

* Moterys su indaisMoterys su indais
* Zunių keramikaZunių keramika
* Zunių pueblasZunių pueblas
* Zunių vadai XX a. pr.Zunių vadai XX a. pr.

Šaltiniai
---------

1. ↑  Энциклопедия «Народы и религии мира», М.-1998