|  |
| --- |
| Vidurinė valų kalba  val. *Cymraeg Canol* |
| Kalbama | Velsas |
| Kalbančiųjų skaičius | XV a. išnyko, virto šiuolaikine valų kalba |
| Kilmė | Indoeuropiečių kalbos* Keltų kalbos
	+ Salų keltų kalbos
		- Britų kalbos
			* Senoji valų kalba
				+ **Vidurinė valų kalba**
 |
| Kalbos kodai |
| ISO 639-1 | nėra |
| ISO 639-2 | nėra |
| ISO 639-3 | wlm |

**Vidurinė valų kalba** (val. *Cymraeg Canol*) – valų kalbos istorijos laikotarpis nuo XII iki XIV a. vidurinė valų kalba paliudyta žymiai geriau nei ankstesni valų kalbos laikotarpiai. Vidurinė valų kalba kilo tiesiogiai iš senosios valų kalbos (val. *Hen Gymraeg*). Kalbos pavadinimas vidurine valų kalba – *Cymraec Canawl*, jis dar galėjo būti rašomas vartojant <k> vietoj <c>.

Literatūra ir istorija
----------------------

Vidurine valų kalba parašytos beveik visos išlikusios ankstyvosios „Mabinogio" apysakos, nors pačios apysakos neabejotinai daug senesnės. Tai ir daugumos valų įstatymų rankraščių kalba. Šiuolaikiniams valų kalbos vartotojams vidurinė valų kalba gana gerai suprantama, nors ir reikalauja šiokių tokių pastangų.

Fonologija
----------

Vidurinės valų kalbos fonologija labai panaši į dabartinę, esama tik keleto skirtumų. Raidė *u*, dabartinėje šiaurės vakarų valų tarmėje žyminti /ɨ/ ir pietų bei šiaurės rytų valų tarmėse /i/, vidurinėje valų kalboje žymėjo sulūpintą vidurinės eilės viršutinio pakilimo balsį /ʉ/. Vidurinėje valų kalboje nekirčiuotuose galiniuose skiemenyse sutinkamas dvibalsis *aw*, o šiuolaikinėje valų kalboje jis virtęs balsiu *o* (pvz. vid. val. *marchawc* = dab. val. *marchog* 'raitelis'). Panašiai vidurinės valų kalbos dvibalsiai *ei* ir *eu* galiniuose skiemenyse virtę *ai* ir *au*, pvz. vid. val. *seith* = dab. val. *saith* 'septyni', vid. val. *heul* = dab. val. *haul* 'saulė'.

Senojoje ir vidurinėje valų kalboje lūpų pučiamieji priebalsiai tikriausiai buvo abilūpiai /ɸ β/, o ne lūpų dantiniai /f v/ kaip šiuolaikinėje valų kalboje.

Rašyba
------

Vidurinės valų kalbos rašyba nebuvo sunorminta, skirtinguose rankraščiuose vartojami labai įvairūs garsų perteikimo variantai. Galima apibendrinti keletą vidurinės ir šiuolaikinės valų kalbos rašybos skirtumų. Pavyzdžiui, šiuolaikinės valų kalbos savybiniai būdvardžiai (t. y. įvardžiai) dab. val. *ei* 'jo, jos', dab. val. *eu* 'jų' ir prielinksnis dab. val. *i* 'link' labai dažnai rašomi vid. val. *y*, taigi rašomi taip pat, kaip žymimasis artikelis *y* ir santykinė dalelytė *y*. Todėl vidurinėje valų kalboje žodžių junginys *y gath* reiškia ir '(ši) katė' (rašyba kaip šiuolaikinėje valų kalboje), ir 'jo katė' (dab. val. *ei gath*), ir 'link katės' (dab. val. *i gath*). Žodžio gale skardieji sprogstamieji priebalsiai /d ɡ/ žymimi raidėmis *t c*, pavyzdžiui, vid. val. *diffryt* 'apsauga' (dab. val. *diffryd*), vid. val. *redec* 'bėgimas' (dab. val. *rhedeg*). Garsas /k/ prieš balsius *e i y* labai dažnai rašomas kaip *k* (šiuolaikinėje valų kalboje jis visada žymimas *c*, pvz. vid. val. *keivyn* = dab. val. *ceifn* 'trečios eilės pusbrolis'). Garsas /v/ paprastai žymimas raidėmis *u* arba *v* (jos viena kitą gali pakeisti kaip viduramžių lotynų kalboje), o žodžio gale rašoma *f* (šiuolaikinėje valų kalboje visada rašoma *f*, pvz. vid. val. *auall* = dab. val. *afall* 'obelis'). Garsas /ð/ dažniausiai užrašomas kaip *d* (šiuolaikinėje valų kalboje jis žymimas raidėmis *dd*, pvz. vid. val. *dyd* = dab. val. *dydd* 'diena'). Garsas /r̥/ išreiškiamas raide *r*, taigi neskiriamas nuo /r/ (šiuolaikinėje valų kalboje jie skiriami atitinkamai kaip *rh* ir *r*, pvz. vid. val. *redec* 'bėgimas' greta dab. val. *rhedeg*).

Gramatika
---------

Veikiamosios rūšies tiesioginės nuosakos esamasis laikas|  | *caru* 'mylėti' | *bot* 'būti' |
| --- | --- | --- |
| I vns. asmuo | *caraf* | *wyf* |
| II vns. asmuo | *kery* | *wyt* |
| III vns. asmuo | *car* | *yw, ys, yssyd* |
| I dgs. asmuo | *caran* | *wyn* |
| II dgs. asmuo | *kerych* | *wych* |
| III dgs. asmuo | *carant* | *wynt* |

### Morfologija

Vidurinės valų kalbos morfologija artimesnė kitoms viduramžių keltų kalboms, pvz. senajai airių kalbai. Pavyzdžiui, vidurinėje valų kalboje vienaskaitos III asmeniui būtajame laike vartojamos galūnės *-wŷs, -ws, -es* ir *-as*, taip pat ir forma su *-odd*. Šio laiko tam pačiam asmeniui vartojamos reduplikuotos formos *kigleu* '(jis) girdėjo', išvestos iš veiksmažodžio *klywet* 'girdėti', kuris atitinka senosios airių kalbos *·cúalae* '(jis) girdėjo', išvestą iš veiksmažodžio *ro·cluinethar* '(jis) girdi'.

Vidurinėje valų kalboje geriau išsaugota būdvardžių daugiskaita, pvz. *cochion* 'raudoni' (vienaskaita *coch*). Šiuolaikinėje valų kalboje būdvardžiai dažnai neturi atskiros daugiskaitos formos.

Daiktavardžių daugiskaitos priesaga *-awr* vidurinėje valų kalboje labai produktyvi, o šiuolaikinėje valų kalboje ji pakeista priesaga (kitaip žiūrint – galūne) *-au*.

Sintaksė
--------

Kaip ir šiuolaikinėje valų kalboje, VSO (tarinys–veiksnys–papildinys) žodžių tvarka (*Gwelodd y brenin gastell* 'Pamatė karalius pilį') vidurinėje valų kalboje buvo vartojama ne išimtinai, taip pat vartota netaisyklinga ir mišri žodžių tvarka: *Y brenin a welodd gastell* '[Tai buvo] karalius, kuris pamatė pilį'. Manoma, kad mišri žodžių tvarka pabrėžia veiksnį, šiuolaikinėje valų kalboje ji dažnai vartojama norint ką nors akcentuoti. Abiejų variantų skirtumas tas, kad mišriojoje žodžių tvarkoje neigiamoji dalelytė (*ni*/*na*) eina prieš veiksnį (vadinasi, *Ni brenin a welodd gastell* reiškia 'Tai buvo ne karalius, kuris pamatė pilį'), o netaisyklingojoje žodžių tvarkoje ši dalelytė eina prieš tarinį (*Brenin ni welodd gastell* = 'Karalius nepamatė pilies').

Išnašos
-------

1. ↑  Bollard, John K. (2007). „Mabinogi and 'Mabinogion'". *The Mabinogi*. Nuoroda tikrinta 2021-05-04.
2. ↑  Strachan, John (1909). *An introduction to early Welsh*. Manchester: Manchester University Press. pp. v–vi.
3. 1 2  Evans, D. Simon (1964). *A Grammar of Middle Welsh*. Dublin: Dublin Institute for Advanced Studies. ISBN 1-85500-000-8.
4. ↑  Morgan, Gareth (1996). „Reading Middle Welsh -- 3 Pronunciation: Diphthongs". Nuoroda tikrinta 2021-05-04.
5. ↑  David Willis. *Old and Middle Welsh* (PDF). Department of Linguistics, University of Cambridge. Suarchyvuotas originalas (PDF) 2021-05-07. Nuoroda tikrinta 2021-05-04.


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Ž • A • RKeltų kalbos |
| --- |
|  |
| *Žemyno keltų kalbos* | 
*Galatų kalba* · *Galų kalba* · *Keltiberų kalba* · *Lepontų kalba* · *Norikų kalba* |
|  |
| Salų keltų kalbos - Britų kalbos | 
Bretonų kalba · *Britų kalba* · *Kambrų kalba* · Kornų kalba · *Piktų kalba* · Valų kalba |
|  |
| Salų keltų kalbos - Goidelų kalbos | 
Airių kalba · Meniečių kalba · Škotų geilų kalba |

 |