| Lingua Suecica/Suetica/Suecana/Suedica svenska |
| --- |
| IPA: | **[** ˈsvɛ̀nska **]** |
| Taxinomia: | Linguae Indoeuropaeae
 Linguae Germanicae
  Linguae Septentriones
   Linguae septentriones orientes
    Lingua Suecica |
| Locutores: | circa 10,5 decies centena milia  |
| Sigla: | 1 sv, 2 swe, 3 swe |
| Status publicus |
| Officialis | Suecia, Finnia, UE |
| Privata | — |
| Litterae: |  |
| Scriptura: | Latina |
| Procuratio: | — |
| 
Regiones ubi incolae Suecice loqui solent |

**Lingua Suecica**, **Suetica** vel **Suedica** (in hac ipsa lingua *svenska*, ['svenska]), est lingua ex linguis Indoeuropeis et sub familia Germanica subsummata. Una cum lingua Danica, Norvegica, Islandica et Faeroensis Germanicum septentrionale formant.

Loci
----

Homines lingua Suecica in Suecia, Alandia, et Finnia in litore sinuum Bothnici et Finnici plerumque utuntur.

Grammatica
----------

### Systema scriptionis

#### Alphabetum

Lingua Suecica abecedarium Latinum adhibet in litteris maiusculis minusculisque, et amplias litteras tres habet: *Å å*, *Ä ä*, et *Ö ö*.

#### Ordo sententiis

Linguae Suecicae ordo sententiis est subiectum-verbum-obiectum; *kvinnan ser mannen* 'femina virum videt'. De describentibus verbis, nominibus adiectivis, ante nomen substantivum describunt veniunt; *lång väg* 'via longa'. De re flexibili, ut lingua Latina comparatione non est; potius magis rigida.

### Genus

Lingua Suecica genera duo habet, enim neutrum et utrum. Forma veterrima Suecicae genera tria habebat, eadem quae lingua Latina.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Verba neutra** |  | **Verba utra** |
| *(ett) (stort) träd* - (una) (magna) arbor |  | *(en) (stor) blomma* - (unus) (magnus) flos |
| *(två) (stora) träd* - (duae) (magnae) arbores |  | *(två) (stora) blommor* - (duo) (magni) flores |
| *(ett) (stort) tak* - (unum) (magnum) tectum |  | *(en) (stor) sten* - (unus) (magnus) lapis |
| *(två) (stora) tak* - (duo) (magna) tecta |  | *(två) (stora) stenar* - (duo) (magni) lapides |

### Numerus

Lingua Suecica, quod lingua Latina, numeros duos habet: singulariterque pluraliter.

### Articuli

Lingua Suecica articulos duos habet: articulus indifinitus atque articulus definitus. Suecica non habet pluraliter ab articulo indefinito, sed ita articulo definito. Nam monstramus hic articulis indefinitis linguae Latinae mediaevalis responsi "ille" et "illa" pro simplicius intelligenti.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Neutrum** |  | **Utrum** |
| ***ett** träd* - una arbor |  | ***en** blomma* - unus flos |

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Neutrum** |  | **Utrum** |
| *trädet* - illa arbor |  | *blomman* - ille flos |
| *träden* - illae arbores |  | *blommorna* - illi flores |
| ***det** magnifika trädet* - illa arbor magnifica |  | ***den** vackra blomman* - ille flos pulcher |
| ***de** magnifika träden* - illae arbores magnificae |  | ***de** vackra blommorna* - illi pulchri flores |

Suecicae cum aliis linguis Scandinavicis comparatio
---------------------------------------------------

Ecce tabula, quae eandem sententiam in sermones Scandinavicos conversam demonstrat.

| Lingua | Sententia |
| --- | --- |
| Suecice | Det var en fuktig, grå sommardag i slutet av juni. |
| Danice | Det var en fugtig, grå sommerdag i slutningen af juni. |
| Norvegice (Bokmål) | Det var en fuktig, grå sommerdag i slutten av juni. |
| Norvegice (Nynorsk) | Det var ein fuktig, grå sumardag/sommardag i slutten/enden av juni. |
| Islandice | Það var rakur, grár sumardagur í lok júní. |
| Faroensi | Tað var ein rakur/fuktigur, gráur summardagur síðst í juni. |
| Latine | Erat dies aestivus umidus et canus exeunte mense Iunio. |
|

Aliqua vocabula
---------------

Nomina substantiva
**berg** *n* - mons  

**blomma** *u* - flos  

**bror** *u*, **broder** - frater  

**djur** *n* - animal  

**eld** *u* - ignis  

**familj** *u* - familia  

**far** *u*, **pappa** *u*, **fader** *u* - pater  

**gud** *u* - deus  

**gudinna** *u* - dea  

**hus** *n* - domus  

**jord** *u* - terra, tellus, humus
**kraft** *u* - vis  

**land** *n* - terra (contrarius aquae)
**luft** *u* - aer  

**moln** *n* - nubes  

**mor** *u*, **mamma** *u*, **moder** *u* - mater  

**människa** *u* - homo  

**ord** *n* - verbum  

**själ** *u* - animus  

**skog** *u* - silva  

**stjärna** *u* - stella  

**syster** *u* - soror  

**tid** *u* - tempus  

**träd** *n* - arbor  

**vatten** *u* - aqua  

**vind** *u* - ventus  

**väg** *u* - via  

**värld** *u* - mundus, orbis

Nomina adiectiva
**bra** - bonus  

**dålig** - malus  

**enkel** - simplex  

**glad** - laetus  

**god** - bonus  

**intelligent**, **smart** - prudens  

**kort** - brevis  

**liten** - parvus  

**lycklig** - felix  

**lång** - longus  

**lätt** - facilis  

**lätt** - levis  

**ond** - malus  

**stark** - fortis  

**stor** - magnus  

**svår** - difficilis  

**tung** - gravis  

**vis** - sapiens

Verba
**gilla** - probare  

**gå** - ire  

**göra** - facere  

**komma** - venire  

**lyssna** - audire  

**se** - videre  

**sova** - dormire  

**tala** - loqui  

**visa** - monstrare  

**älska** - amare  

**äta** - edere

Modi dicendi
------------

Loquentes pro Suecica, ad Vicipaediam pro Suecia memorates
Sonus Linguae Suecicae
Modi dicendi soliti Suecice.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Lingua Suecica** |  | **Lingua Latina** |
|  |  |  |
| **Hej.**, **Hallå.** |  | Salve. |
| **Hejdå.**, **Farväl.** |  | Vale. |
| **Vi ses.**, **Vi syns.**, **Vi hörs.** |  | In proximum. |
| **Ja.** |  | Ita (est). |
| **Nej.**, **Nä.** |  | Non. |
| **Varsågod.**, **För all del.** |  | Accipe sis. |
| **Hur mår du?** |  | Quomodo vales? |
| **Bra, tack.** |  | Bene, gratias. |
| **Dåligt.** |  | Male. |
| **Tack.** |  | Gratias tibi (ago). |
| **Tack så mycket.**, **Tusentack.** |  | Maximas gratias (ago). |
| **Vad heter du?** |  | Quod nomen tibi est? |
| **Jag heter Tove.** |  | Nomen mihi est Tove. |
| **Hur gammal är du?** |  | Qua aetate es? |
| **Jag är 30 år gammal.** |  | Triginta annos natus sum. |
| **Var är toaletten?** |  | Ubi est latrina? |

Exempli gratiae textus
----------------------

De Augusto Strindberg

> 
> Johan August Strindberg, född 22 januari 1849 i Stockholm, död 14 maj 1912 i Stockholm, var en svensk författare, dramatiker och bildkonstnär (målare). Han räknas som en av Sveriges mest betydelsefulla författare. Internationellt är han främst känd som dramatiker. Under fyra decennier var Strindberg en dominerande gestalt i det litterära Sverige. Han var ständigt omdiskuterad och ofta involverad i personliga konflikter. Bland hans verk finns ett flertal romaner, noveller och dramer som räknas som klassiker inom svensk litteratur.
> 
> 
> 
> Strindberg var mycket produktiv (dock med perioder av improduktivitet) och banbrytande inom flera genrer. Allmänt betraktas han som en nydanare av det svenska språket. Strindberg hörde till åttiotalisterna.
> 
>

Notae
-----

1. ↑  "lingua Suecica": Athanasius Kircherus, *Turris Babel, sive Archontologia* (Amstelodami: Jansson-Waesberge, 1679) textus pp. 212-215.
2. 1 2  "lingua Suecica, Suetica, Suecana": Ebbe Vilborg, *Norstedts svensk-latinska ordbok*, editio secunda, 2009.
3. ↑  "lingua Suedica" (p. 12 apud *Google Books*)
4. ↑  Commentatio *August Strindberg* in Vicipaedia Suecica, die 6 Iunii 2013.

Nexus externi
-------------

WikipediaWikipedia
***Vicipaedia in Lingua Suecica***

Linguae Germanicae

|  |  |
| --- | --- |
| Maiores linguae novissimae | Batava Capitensis · Danica · Batava · Anglica · Theodisca · Norvegica · Suecica · Iudaeogermanica |
| Minores linguae novissimae | Faeroensis · Frisica · Islandica · Luxemburgica |
| Extinctae linguae | Anglosaxonica · Burgundica · Crimaeo-Gothica · Francica · Gutnica antiqua · Gothica · Langobarda · Nordica antiqua · Noroena · Protonordica · Saxonica antiqua · Vandalica |
| Regionaliter recognitae linguae Germanicae | Bavarica · Limburgica · Saxonica · Saterlandiofrisiana v. Septentriofrisiana · Germano-Scotica · Ulsterica |